Справа № 461/539/24
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2024-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 рокуЛьвівСправа № 461/539/24 пров. № А/857/7990/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Носа С. П.,

суддів Кухтея Р. В., Шевчук С. М.;

за участю секретаря судового засідання Демидюк О. В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року у справі № 461/539/24 (головуючий суддя Кітов О.В., м. Львів, повний текст судового рішення складено 22.02.2024) за позовом ОСОБА_1 до Західного офісу Держаудитслужби про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

12 січня 2024 року Галицьким районним судом м. Львова зареєстровано позовну заяву ОСОБА_1 до Західного офісу Держаудитслужби про скасування постанови заступника начальника Західного офісу Держаудитслужби Данчевської Світлани Романівни серії №13/0190/2023пн від 19 грудня 2023 року.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначено, що протокол № 13/0213/2023пр складено 01 грудня 2023 року, а постанову у цій же справі винесено тим же органом 19 грудня 2023 року, що перевищує встановлений Законом строк, а відтак, на думку позивача, оскаржувана постанова є не законною. Позивач зазначав, що у оскаржуваній постанові його визнано винним у «тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону» без зазначення статі чи норми якого саме закону чи кодексу він порушив, хоча у відповідності до ст. 283 КУпАП у постанові повинно бути зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення, що вказує на суперечності з вимогами які передбачені законом до постанов. Також вказував, що у п. 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби від 07 листопада 2023 року в розділі «зобов`язання щодо усунення порушень» зазначено розмиті формулювання. Оскільки визначення органу фінансового контролю по вжиттю заходів на думку замовника носить розмитий характер, замовник у встановлений Законом спосіб та термін звернувся до органу фінансового контролю за роз`ясненням. Роз`яснення органом фінансового контролю не надано взагалі. Крім того, ним як уповноваженою особою замовника в передбачений строк та спосіб виконано вимоги органу фінансового контрою та відзвітовано про них в системі. На підставі наведеного, позивач вважав, що у відповідності ч. 9 ст. 8 ЗУ «Про публічні закупівлі» уповноважена особа замовника, якою він являється, не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель за порушення, що були усунуті замовником відповідно до висновку, а тому постанова є не законною.

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року у позові відмовлено повністю.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивачем - ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано ті самі доводи, що і в обгрунтування позовних вимог. Крім того, вказано, що 15-ти денний строк розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, встановлений ст.277 КУпАП, не може продовжуватись в силу передачі протоколу працівниками одної установи один одному. Апелянт заперечує проти висновку суду першої інстанції про те, що окремі дефекти рішення контролюючого органу не повинні сприйматись як безумовна підстава для його скасування. Вважає, що оскаржена постанова містить безліч недоліків, що є підставою для її скасування.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечив, просив відмовити в її задоволенні.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Встановлено, що 01.12.2023 р. головним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Західного офісу Держаудислужби Вдовичем Дмитром Орестовичем було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДАСУ №13/0213/2023пр щодо ОСОБА_1 за порушення вимог пунктів 3 та 28 Постанови Кабінету міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», за що передбачена адміністративна відповідальність ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Постановою заступника начальника Західного офісу Держаудитслужби Данчевської С.Р. від 19 грудня 2023 року № 13/0190/2023пн ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні вищевказаного правопорушення та накладено адміністративне стягнення - штраф у розмірі 1700 грн.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Нормами ст.164-14 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про закупівлі: порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Згідно частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону від 16.08.2022 №2526-IX) на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості №1178).

Згідно з нормою пункту 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Пунктом 28 Особливостей №1178 встановлено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Встановлено, що посадовою особою Західного офісу Держаудитслужби з 17.10.2023 по 07.11.2023 проведено моніторинг процедури закупівлі (ID: UA-2023-05-11-014046-a), здійсненої Комунальним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Червонограда» (далі - Замовник), місцезнаходження вул. Володимира Івасюка, 8, м. Червоноград, Червоноградський район, Львівська область, 80100, підлеглість - Відділ охорони здоров`я Червоноградської міської ради.

За результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пунктів 12, 13, 14 Порядку №1082 та пунктів 3 та 24 Особливостей №1178.

За результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178 встановлено порушення вимог пунктів 3 та 28 Особливостей №1178.

Також, встановлено недотримання переможцем тендеру норм пункту 44 Особливостей №1178 щодо обов`язку надання у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у абзаці чотирнадцятому пункту 44 Особливостей №1178.

З долученого до матеріалів справи висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-11-014046-а вбачається, що аналізуючи склад правопорушення, допущеного позивачем, відповідач прийшов до таких висновків: 1) об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері публічних закупівель, зокрема, в даному випадку, дотримання вимог чинного законодавства при складанні тендерної документації; 2) об`єктивна сторона правопорушення проявляється у дії щодо складення тендерної документації без врахування чинних норм Особливостей №1178, що є самостійною ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 164-14 КУпАП.

Згідно вимог пункту 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

У розділі 2 «Підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» (далі - Закон)» Додатку №2 до тендерної документації Замовника зазначено, що у випадку ненадання учасником інформації, передбаченої розділом 2, або надання її не у відповідності до вимог передбачених цим розділом, учасник вважається таким, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та підлягає відхиленню на підставі пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Перелік підстав, за яких замовник відхиляє тендерну пропозицію, наведений у пунктах 41, 42 та 44 чинної для досліджуваної процедури закупівлі редакції Особливостей №1178, норми статті 31 Закону не застосовувалися.

Замовником у розділі 2 Додатку №2 до тендерної документації при зазначенні способу підтвердження учасниками відсутності відповідних підстав для відмови в участі у тендері та відхиленні тендерної пропозиції здійснено посилання на норми статті 17 Закону, тоді як відповідні норми наведені у пункті 44 чинної для досліджуваної закупівлі редакції Особливостей №1178.

У розділі 2 Додатку №2 до тендерної документації зазначено, що інформація, що підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону, яка надається учасниками у довільній формі або за примірною формою та що Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої статті 17 Закону, та зазначена примірна форма довідки (інформація) про відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (із змінами).

Отже, при складанні тендерної документації Замовником не враховано чинні норми Особливостей №1178, чим порушено вимоги пунктів 3 та 28 Особливостей №1178.

Так, у пункті 44 Особливостей №1178 визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту, та що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

У тендерній документації (пункт 1 розділу ІІІ) вказано, що у випадку ненадання переможцем документів згідно з Додатком №2 (для переможця) або надання їх з порушенням терміну або вимог, передбачених тендерною документацією, або у випадку якщо щодо переможця наявні підстави для відмови передбачені статтею 17 Закону, переможець вважається таким, що не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону.

Однак, підстави для відхилення тендерної пропозиції, в тому числі переможця тендеру, визначено у пункті 41 чинної для досліджуваної процедури закупівлі редакції Особливостей №1178, підстави, за яких замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі наведено у пункті 44 Особливостей №1178, а норми статті 17 Закону на час проведення Замовником досліджуваної процедури закупівлі не застосовувалися.

Відповідно до підпункту 3 пункту 41 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктом 44 цих особливостей.

Однак, моніторингом встановлено, що Замовником у тендерній документації не визначено для переможця процедури закупівлі способу підтвердження відсутності підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Особливостей №1178.

Таким чином, при складанні тендерної документації Замовником не враховано норми пункту 44 Особливостей №1178, чим порушено вимоги пунктів 3 та 28 Особливостей №1178.

Слід зазначити, що суб`єкт даного адміністративного правопорушення - спеціальний (посадові особи).

В даному випадку згідно з отриманою інформацією від Замовника (лист від 28.11.2023 №1032) уповноваженою особою закупівель, за внутрішнім сумісництвом являється ОСОБА_1 , фахівець з публічних закупівель Замовника, відповідно до витягу з наказу директора Замовника від 10.05.2022 №47-к/тр.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 164-14 КУпАП характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності. Правопорушення в даному випадку характеризується наявністю вини у формі необережності.

Відповідно до п. 6 Розділу 3 Порядку 168 оформлена постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посаду уповноваженої посадової особи), який (яка) виніс (винесла) постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові, дата народження, місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті)); опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення; вказівку про порядок і строк оскарження постанови.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення підписує уповноважена посадова особа, яка розглянула справу.

Отже, постанову про накладення адміністративного стягнення оформлено у відповідності до п. 6 розділу 3 Порядку 168.

Згідно п.2 Розділу 3 Порядку 168 орган державного фінансового контролю (уповноважена посадова особа) повідомляє особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду порушеної стосовно неї справи про адміністративне правопорушення.

Повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення оформляється листом на бланку органу державного фінансового контролю, підписується уповноваженою посадовою особою та надсилається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручається під розписку.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За відсутності цієї особи справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідачем було направлено повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення рекомендованим листом з повідомленням про вручення (від 04.12.2023 вих. № 131313-14/9135-2023), в якому поінформовано позивача, що розгляд справи про адміністративне правопорушення за ст. 164-14 КУпАП відбудеться о 11 год. 00 хв. 19 грудня 2023 року у приміщенні Західного офісу Держаудитслужби.

Відповідачем в постанові зазначено дату розгляду справи (це дата винесення постанови) та опис обставин, установлених під час розгляду справи. Відповідачем у постанові зазначено, що підставою для винесення зазначеної постанови, є протокол про адміністративне правопорушення від 01.12.2023 року № 13/0213/2023пр.

Порушення зафіксовано у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-11-014046-a, оприлюдненому в електронній системі закупівель 7 листопада 2023 року.

Таким чином, відповідачем було дотримано всі вимоги законодавства при винесені постанови про накладення адміністративного стягнення від 19 грудня 2023 року №13/0190/2023пн.

Вищевказаний висновок Замовником (позивачем) не оскаржувався, не було також оприлюднено заперечень до нього.

Слід зазначити, що відповідно до частини першої ст. 164-14 КУпАП, зокрема, якщо тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону це тягне за собою накладення штрафу на службових (посадових), уповноважених осіб замовника у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Отже, фактом вчинення правопорушення, за яке передбачена адміністративна відповідальність, є сам факт складення тендерної документації не у відповідності із вимогами Закону, а не факт неусунення виявленого порушення.

Щодо доводів апелянта про те, що ним не було отримано від відповідача відповіді на звернення за роз`ясненнями висновку Західного офісу Держаудитслужби від 07.11.2023, слід зазначити таке.

Відповідно до частини восьмої ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Відповідно до частини одинадцятої ст. 8 вказаного Закону, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Таким чином, орган ДФК зобов`язаний вчиняти дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності у випадку не усунення встановлених порушень.

Окрім того, уповноважені особи, службові (посадові особи) замовника несуть адміністративну відповідальність за допущені порушення законодавства у сфері закупівель відповідно до та на підставі Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Водночас слід зауважити, що тільки за двох умов, які є альтернативними по відношенню одна до одної: усунення Замовником визначеного у висновку порушення або оскарження висновку до суду, орган державного фінансового контролю не вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення у сфері публічних закупівель.

У даній ситуації, механізм усунення встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень відсутній на відповідному етапі здійснення процедури закупівлі (після укладення договору). Відповідно, відповідачем викладено зобов`язання у Висновку не усунути їх, а вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) щодо недопущення в подальшому порушення вимог пунктів 12, 13, 14 Порядку №1082 та пунктів 3 та 24 Особливостей №1178 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлі, а також пунктів 3 та 28 Особливостей №1178 при складанні тендерної документації.

Відповідно до висновку Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо недопущення в подальшому виявлених порушень пункту 6 частини другої статті 22, частини четвертої статті 41 Закону №922, пункту 3 розділу ІІ Порядку №708, пункту 4-1 Постанови №710.

Суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника (позивача) превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель. Відповідно, орган ДФК зобов`язаний вчиняти дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності в тому числі за допущення порушень, механізм усунення яких відсутній, навіть якщо Замовник вжив заходи щодо недопущення їх в подальшому, адже вжиття таких заходів не усуває самих порушень.

Оцінюючи доводи апелянта про те, що відповідачем недотримано п`ятнадцятиденного строку розгляду справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд виходить з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Посадова особа органу державного фінансового контролю, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не розглядає його, а формує матеріали та передає адміністративну справу уповноваженій особі, яка буде розглядати даний протокол у відповідності до Порядку оформлення Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 01.12.2016 № 168.

Водночас, строки передачі адміністративної справи від посадової особи органу державного фінансового контролю, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, до уповноваженої особи, яка буде розглядати даний протокол, нормативно не встановлені.

Як вірно вказано апелянтом у скарзі, в даному випадку матеріали адміністративної справи не надсилались до іншого органу, а тому встановлений у абз.2 п.11 Розділу 2 Порядку триденний строк надсилання іншому органу в даному випадку не застосовується.

Крім цього, у відповідності до ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до листа Міністерства юстиції України від 02.08.2013 № 6802-0-4-13/11 триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку.

Тобто, триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків.

Оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення на позивача винесена на підставі протоколу. Факти порушень законодавства про закупівлі, що є триваючими правопорушеннями, зафіксовано у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-11-014046-a, оприлюдненому в електронній системі закупівель 7 листопада 2023 року.

Відтак, строк притягнення до відповідальності за вчинене правопорушення необхідно рахувати з дня його виявлення, з дня оприлюднення висновку, а саме: 7 листопада 2023 року.

Отже, оскаржувана постанова винесена в межах строку накладення адміністративного стягнення.

В апеляційній скарзі апелянт вказує, що не погоджується з твердженням суду першої інстанції, що окремі дефекти рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення.

З цього приводу слід зазначити, що аналогічний за своєю суттю і змістом правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 травня 2018 року у справі №753/4366/17, від 11.09.2018 у справі №826/11623/16, від 14.08.2018 у справі №826/15341/15.

Зважаючи на викладене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що постанова про накладення адміністративного стягнення № 13/01/90/2023пн від 19 грудня 2023 року є правомірною та не підлягає скасуванню.

Виходячи з наведеного, апеляційний суд вважає, що законних підстав для задоволення заявлених вимог апеляційної скарги немає.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241, 250, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Галицького районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року у справі № 461/539/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
С. М. Шевчук
Повне судове рішення складено 11.06.2024