Справа № 747/380/23
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 747/380/23
УХВАЛА

10 червня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Вівдиченко Т.Р. та суддів Аліменка В.О., Ключковича В.Ю., перевіривши апеляційну скаргу Чернігівської обласної прокуратури на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тернопільської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Тернопільської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил.

Рішенням Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову заступника начальника Тернопільської митниці Держмитслужби Мацібори Ю.І. від 23.05.2023 по справі про порушення митних правил № 0021/40300/23, за ознаками вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.470 Митного кодексу України.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Чернігівська обласна прокуратура звернулась з апеляційною скаргою.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про необхідність повернення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Частиною третьою статті 5 КАС України визначено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 КАС України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Приписами пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України обумовлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII), частиною першої якої передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону № 1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Абзацами 1-4 частини 4статті 23 Закону № 1697-VII установлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Конституційний Суд України у пункті 4 мотивувальної частини Рішення від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 наголосив, що з урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Конструкція статті 23 Закону №1697-VII дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, що перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Сама по собі обставина не звернення позивача/позивачів з позовом протягом певного періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом/органами своїх функцій із захисту інтересів держави.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16.

Колегія суддів зазначає, що Тернопільською митницею було реалізоване своє право на апеляційне оскарження рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року у даній справі № 747/380/23 шляхом звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України, відповідач, який діє як суб`єкт владних повноважень, однак, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Разом із тим, у цій справі відповідачем - Тернопільською митницею Держмитслужби не було дотримано вимог КАС України щодо належного оформлення апеляційної скарги в частині надання документу про сплату судового збору, з огляду на що, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року залишено без руху.

В подальшому, у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 грудня 2023 року апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року - повернуто особі, яка її подала (суддя-доповідач Бужак Н.П.).

Тернопільською митницею було повторно подано до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року у задоволенні заяви Тернопільської митниці про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року - відмовлено. У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Тернопільської митниці на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тернопільської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил - відмовлено (головуючий суддя Кобаль М.І.).

Так, звертаючись з апеляційною скаргою на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року, Чернігівська обласна прокуратура зазначає, що Тернопільською митницею, як органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не зважаючи на очевидність порушення інтересів держави та наявності необхідних повноважень, не вжито всі належні заходи для їх захисту.

Колегія суддів вважає вищевказане посилання апелянта необгрунтованими, оскільки, Тернопільська митниця, як орган уповноважений державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, двічі вчиняла дії щодо апеляційного оскарження рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року у справі № 747/380/23.

Отже, у даному випадку, не йде мова про пасивну поведінку відповідача та його бездіяльність щодо оскарження судового рішення, адже ним були вчинені юридично значимі та передбачені процесуальним законом дії, спрямовані на захист інтересів держави у справі № 747/380/23 шляхом оскарження рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Разом із тим, недотримання Тернопільською митницею вимог процесуального кодексу при реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення не може слугувати підставою для звернення Чернігівської обласної прокуратури з апеляційною скаргою замість неї, позаяк це призведе до порушення принципу юридичної визначеності та рівності учасників справи перед законом і судом.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суд у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у постанові від 14 лютого 2024 року у справі № 279/538/22.

Так, статтею 129 Конституції України визначено однією із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вказана норма кореспондує з приписами статті 8 КАС України, яка також закріплює принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи вищезазначене, Чернігівською обласною прокуратурою не доведено факту неналежного виконання Тернопільською митницею своїх обов`язків щодо захисту державних інтересів, як підстави для звернення до суду з апеляційною скаргою у порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суд у складі Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2023 року у справі №697/2655/21.

Згідно п.7 ч.4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298, 325, 329, 331 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Чернігівської обласної прокуратури на рішення Срібнянського районного суду Чернігівської області від 09 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тернопільської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Ключкович В.Ю.