Справа № 420/17692/24
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2024-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 червня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, про скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, в якому позивач просить:

скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) № 2438 від 22 березня 2024 року, яким було притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, та накладено дисциплінарне стягнення «ДОГАНА».

Згідно п.п. ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно із п.п. 2, 4 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У поданому адміністративному позові позивачем не зазначено поштовий індекс адреси його місця проживання/перебування, що свідчить про недотримання п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, позивачем до позовної заяви не додано копій документів на підтвердження його місця реєстрації (копія паспорта тощо), а також копії реєстраційного номеру облікової картки платника податків, що позбавляє суд можливості визначити адміністративну процесуальну правосуб`єктність позивача.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

У поданій позовній заяві позивач просить скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) № 2438 від 22 березня 2024 року, яким було притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, та накладено дисциплінарне стягнення «ДОГАНА».

Разом з цим, окремо від визнання протиправним індивідуального акту, такий спосіб захисту як скасування частиною 1 ст. 5 КАС України не передбачений.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Цей спір стосується питання проходження військової служби, що відноситься до державної служби особливого характеру, що також відноситься до публічної служби. Закон України «Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України» не встановлює іншого строку на оскарження у судовому порядку наказів про дисциплінарне стягнення.

Тому строк на оскарження у судовому порядку наказу про оголошення догани встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України та дорівнює одному місяцю.

У даному позові позивач оскаржує наказ командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) № 2438 від 22 березня 2024 року.

Отже, суд обраховує початок перебігу строку звернення до суду з даним позовом з 23 березня 2024 року - наступний день після прийняття оскаржуваного наказу.

При цьому, суддя зазначає, що доказів на підтвердження ознайомлення позивачем з оскаржуваним наказом пізніше до суду не надано.

Виходячи із того, що позовну заяву подано 06.06.2024 року, місячний строк звернення до суду пропущено.

07.06.2024 року позивач за допомогою системи «Електронний суд» подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, яка мотивована тим, що він проходить військову службу, зокрема виконуючи бойові завдання неподалік лінії бойового зіткнення, та не завжди маючи технічної та фізичної можливості проаналізувати ту чи іншу інформацію, узагальнити ті чи інші матеріали, створити той чи інший документ, або ж взагалі не має належного доступу до певних пристроїв, де можуть знаходитись певні файли та програмні засоби, необхідні для підготовки та створення документів.

Окремо у заяві зауважено, що позивач досить довгий час чекав на отримання будь-якої конкретики щодо того, на підставі чого конкретно його притягли до дисциплінарної відповідальності. Командування так і не надало жодної конкретної інформації.

Ознайомившись зі змістом заяви, суддя зазначає, що позивачем не надано жодних документів на підтвердження викладених у ній обставин, зокрема, але не виключно, доказів проходження позивачем військової служби у період з 22 березня 2024 року по дату звернення до суду з цим позовом, доказів виконання бойових завдань тощо.

Тобто, належних доказів на підтвердження того, що позивач не мав можливості звернутись за захистом своїх порушених прав раніше, у визначені законодавством строки, позивачем надано не було.

З огляду на викладене суддя визнає неповажними підстави пропуску звернення до суду, викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду.

З аналізу матеріалів позовної заяви та з урахуванням встановлених законодавством приписів щодо строку звернення до суду вбачається, що позивач пропустив строк звернення до суду з даним позовом.

Відповідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст.123 КАС України, визначено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, керуючись ч. 1 ст. 123 КАС України, суддя зазначає, що позивачу необхідно зазначити інші підстави для поновлення строку звернення до суду.

Згідно з частинами 1-2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на зазначене суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву та повідомляє, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом із зазначенням підстав для його поновлення з підтверджуючими документами (докази проходження позивачем військової служби у період з 22 березня 2024 року по дату звернення до суду з цим позовом, докази виконання бойових завдань тощо);

уточненої позовної заяви із зазначенням свого поштового індексу та приведенням позовних вимог у відповідність з ч. 1 ст. 5 КАС України;

копії документів щодо посвідчення особи позивача та його місця реєстрації (копія паспорта тощо); копії довідки щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 122, 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, про скасування наказу залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Радчук