Справа № 440/8907/23
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 р. Справа № 440/8907/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.11.2023, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Ясиновський, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 30.11.23 по справі № 440/8907/23

за позовом ОСОБА_1

до Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області третя особа: Головне управління Національної поліції в Полтавській області

про визнання протиправними та скасування висновку і Акта,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області , відповідно до якої просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП затвердженого 21 березня 2023 року начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 ;

- зобов`язати Лубенський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_1 відповідно до "Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України", затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 з врахуванням висновків суду;

- визнати протиправним та скасувати акт №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ затверджений 15 квітня 2023 року начальником Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області підполковником поліції Євгенієм Карпцем, щодо розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 01 березня 2023 року;

- зобов`язати Лубенський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався 01 березня 2023 року з ОСОБА_1 та оформити його результати відповідно до "Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими" затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року №705 з врахуванням висновків суду.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що перебуваючи в добовому наряді (під час виконання службових обов`язків), в складі групи реагування патрульної поліції екіпажу СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області під час надання допомоги медичним працівникам при супроводженні хворого ОСОБА_3 , позивач отримав тілесні ушкодження. Відповідно до висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 року затвердженого 21.03.2023 року начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 установлено, що в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку. За результатами службового розслідування 14.05.2023 начальником Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області затверджено акт №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що "нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, не пов`язаний з виконанням службових обов`язків".

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30.11.2023 в задоволенні позову ОСОБА_1 до Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Головне управління Національної поліції в Полтавській області, про визнання протиправними та скасування висновку і акту відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.11.2023 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що Комісія з розслідування нещасного випадку помилково прийшла до висновку, що нещасний випадок в результаті якого позивач отримав травму не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, в результаті чого складено та затверджено Акт №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ.

При прийнятті рішення судом першої інстанції не враховано те, що відповідач провів розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем з порушенням процедури, порядку та строків проведення такого розслідування передбаченого Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 року №705.

Розслідування нещасного випадку, який стався 01.03.2023 року з ОСОБА_1 призначено начальником Лубенського РВП підполковником поліції Євгеном Карпцем наказом №31 від 06.03.2023 року "Про створення комісії щодо розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області". Акт №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ затверджений 15.04.2023 начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 , але тільки через місяць виданий ОСОБА_1 25.05.2023 року відповідно до відмітки в Журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

Апелянт, з висновком комісії викладеним в Акті №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ, затвердженим 15.04.2023, що нещасний випадок з ОСОБА_1 стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків не згодний, оскільки комісія ГУНП в Полтавській області, яка також проводила службове розслідування, прийшла до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни відповідно до висновку службового розслідування від 21.03.2023 року, хоча до дисциплінарної відповідальності за порушення службової чи трудової дисципліни останнього не притягнуто.

Не зважаючи на мету призначення розслідування, щодо встановлення причин та обставин отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_1 01.03.2023, розслідування нещасного випадку проведено не відповідно до вимог визначених Порядком №705, без врахування всіх обставин та без зазначення причино - наслідкового зв`язку між вчиненням позивачем дисциплінарного проступку та нещасним випадком.

Відповідно до висновків службового розслідування за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пп. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", пп. 8 п. 3 ст. 1 р. І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 14 Закону України "Про охорону праці", що виразилось у недотриманні заходу особистої безпеки та допущення надзвичайної події, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи те, що позивач сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення.

Між тим, відповідно до ухвали Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 09.09.2023 по справі №539/2096/23 клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру кримінальному провадженні № 0000211 від 01.03.2023 щодо вчинення ОСОБА_3 суспільно небезпечного діяння, передбаченого частиною 2 статті 345 КК України задоволено. Застосовано до ОСОБА_3 примусові заходи медичного характеру, у вигляді падання амбулаторної психіатричної допомоги в примусовому порядку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що 01.03.2023 року 0 04 год 40 хв. ОСОБА_3 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , достовірно знаючи, що ОСОБА_1 є працівником правоохоронного органу та прибув за викликом до нього, кулаком лівої руки наніс один удар в область правого ока, один удар кулаком лівої руки в область лобно-скроневої ділянки голови справа, чим заподіяв працівнику правоохоронного органу ОСОБА_1 тілесні ушкодження у вигляді ЧМТ, струсу головного мозку, гематоми навколо правого ока, синця з садном лобно-скроневої ділянки справа, які, згідно висновку судово-медичної експертизи № 87 від 09.03.2023 року, по ступеню тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_3 вчинив суспільно-небезпечне діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, тобто умисне заподіяння працівнику правоохоронного органу тілесних ушкоджень, в зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Третя особа: Головне управління Національної поліції в Полтавській області, надала відзив на апеляційну скаргу, в якій вказала, що службове розслідування відповідно до наказу МВС України від 07.11.2018 №893 "Про затвердження Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України" проводиться з метою встановлення обставин травмування, чи мали ці обставини місце взагалі. Під обставинами слід розуміти: час, місце, спосіб, а також наявність причинного зв`язку між можливими протиправними діями травмованої особи та наслідками таких дій.

А тому, на підставі повідомлення про травмування інспектора СРПП Лубенського РВП лейтенанта поліції Вороного В.О. наказом Лубенського РВП від 01.03.2023 №28 з метою з`ясування усіх обставин призначено службове розслідування.

У ході службового розслідування комісія дійшла висновку про те, що в діях позивача наявні причини отримання ним тілесних ушкоджень під час проведення поліцейського заходу при затриманні правопорушника, а саме: при обранні способу одягання кайданок допущені прорахунки в оцінці конкретної ситуації, індивідуальних особливостей особи та інтенсивності застосування заходу примусу, що не забезпечило достатнього контролю за діями гр. ОСОБА_3 , призвело до недостатнього рівня особистої безпеки та не дало змоги вчасно зреагувати на агресивні дії нападника.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 8 п. 3 ст. 1 р. І Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Крім того, згідно з вимогами ст.14 Закону України "Про охорону праці" працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства.

Таким чином, комісія дійшла висновку про те, що в діях ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку (порушення вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", пп.8 п.3 ст.1 р. І Дисциплінарного статуту, ст. 14 Закону України "Про охорону праці"), що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події.

Відповідно до ч.11 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни, що і здійснено в даному випадку.

Згідно підпункту 3 пункту 8 Розділу ІІІ Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Так, відповідно до висновку службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що тілесні ушкодження, отримані позивачем, є наслідком недотримання заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, що в свою чергу є дисциплінарним проступком.

І незважаючи на те, що наказ по особовому складу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 не видавався, оскільки попередження про необхідність дотримання службової дисципліни не є видом дисциплінарного стягнення, це не виключає самого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке керівник органу поліції, маючи дискреційні повноваження, розцінив як незначний та прийняв рішення не накладати дисциплінарне стягнення, а обмежитися попередженням.

Отже, враховуючи обставини нещасного випадку, керуючись підпунктом 3 пункту 8 Розділу ІІІ Порядку № 705 вважає, що комісія Лубенського РВП з розслідування нещасного випадку дійшла правомірного та обгрунтованого висновку, що тілесні ушкодження, отримані ОСОБА_1 , є наслідком учинення потерпілим діяння, яке є дисциплінарним проступком, а тому нещасний випадок визнаний таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що позивач проходить службу в органах Національної поліції.

01 березня 2023 року близько 05 години 52 хвилини по вул. Остапа Вишні, будинок, № 17, в м. Лубни, Полтавської області, поліцейський сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції Вороний Віталій Олексійович, перебуваючи в добовому наряді (під час виконання службових обов`язків), в складі групи реагування патрульної поліції екіпажу СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області разом з інспектором СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , під час надання допомоги медичним працівникам при супроводженні хворого ОСОБА_3 , отримав тілесні ушкодження.

В результаті нещасного випадку, ОСОБА_1 отримав легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, про що свідчить виписка експерта №87 (а.с. 129-131, т.1).

Відповідно до Виписки із карточки виклику Станції екстренної медичної допомоги №3 м. Лубни від 14.06.2023 №225 при виїзді чергової бригади швидкої допомоги до ОСОБА_1 йому надано медичну допомогу, встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма (ЗЧМТ), струс головного мозку, бінокулярна гематома обох очей, садна рана лобної ділянки голови (а.с. 38, т.1).

В подальшому автомобілем екстреної швидкої допомоги ОСОБА_1 доставлено до приймального відділення КП "Лубенська лікарня інтенсивного лікування", де після надання невідкладної медичної допомоги його госпіталізовано до стаціонарного неврологічного відділення КП "Лубенська лікарня інтенсивного лікування", в якому він знаходився на лікуванні з 01.03.2023 по 08.03.2023, повний діагноз (основне захворювання, супутні захворювання та ускладнення): черепно-мозкова травма (ЧМТ). Струс головного мозку (01.03.2023, виробнича).

Відповідно до результату токсикологічного дослідження від 01.03.2023, при токсикологічному дослідженні, в біологічному матеріалі ОСОБА_1 етанолу (алкоголь), наркотичних, психотропних та інших речовин не виявлено, алкотест - 0,00%.

Згідно Виписки №1984/192 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення КП "Лубенська лікарня інтенсивного лікування" ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні з 01.03.2023 по 08.03.2023, повний діагноз (основне захворювання, супутні захворювання та ускладнення): черепно-мозкова травма (ЧМТ). Струс головного мозку (01.03.2023 по 08.03.2023, виробнича) (а.с. 39, т.1).

Відповідно до Інформаційної довідки з електронної системи охорони здоров`я (Медичний висновок №8СНР-РАВМ-ХХК9-6НР2) ОСОБА_1 встановлено тимчасову втрату працездатності (лікарняний) з 01.03.2023 по 08.03.2023 (а.с. 40-41, т.1).

Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області "Про призначення та проведення службового розслідування" від 01.03.2023 №28, із метою з`ясування обставин нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , відповідно до вимог пункту 2, розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом ПЗС України від 07.11.2018 року №893, призначено за вказаним фактом службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії у складі членів працівників Лубенського РВП (а.с. 19-20, т.1).

Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023, затвердженого 21.03.2023 начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 установлено, що в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку (а.с. 21-29, т.1).

За порушення службової дисципліни, зокрема вимог підпунктів 1, 2 частини 1, статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 8, пункту 3, статті 1, Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, статті 14 Закону України "Про охорону праці" від 14.10.1992 №594-ХІІ, що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, заслуговує на дисциплінарної відповідальності, однак враховуючи, що ОСОБА_1 сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області "Про створення комісії з розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області" від 06.03.2023 №31, призначено комісію з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 (а.с. 240, т.1).

15 квітня 2023 року начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Євгенієм Карпцем затверджено акт №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що "нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, згідно пп.3 п.8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705" (а.с. 30-37, 241-244, т.1).

Підставою (пункт: 8) складення та затвердження акту №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що "нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків" є допущення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства з охорони праці, а саме порушення вимог: підпункту 8, пункту 3, статті 1, розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України та статті 14 Закону України "Про охорону праці".

Вважаючи протиправним висновок службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 та акт №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ, позивач звернувся до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з підстав їх обгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII cлужбова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Закону № 2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).

Згідно розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Матеріалами справи встановлено, що 01.03.2023 до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 01.03.2023 близько 04 год. 40 хв. (а.с. 65).

Щодо події, що трапилась 01.03.2023, колегія суддів зазначає наступне.

01 березня 2023 року інспектор сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_1 спільно з інспектором сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 відповідно до розстановки сил та засобів Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, заступив до ГРПП Лубенського РВП. Цього ж дня до чергової частини Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області зі служби "102" надійшло повідомлення з органів здоров`я №2271 про те, що за адресою: вул. О. Вишні, 17 потребує допомоги СШМД для госпіталізації гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має психічні розлади. На місце події направлено групу швидкого реагування патрульної поліції в складі старшого лейтенанта ОСОБА_5 та лейтенанта поліції ОСОБА_6 . На місці події гр. ОСОБА_3 перебував в неадекватному стані поводився агресивно та намагався вчинити бійку з працівниками СШМД. У зв`язку із чим, поліціянтами прийнято рішення застосувати кайданки, з метою знерухомити агресивного громадянина. В цей час останній кулаком лівої руки наніс удар в обличчя лейтенантові поліції

ОСОБА_7 подальшому поліцейського госпіталізовано до неврологічного відділення КП "ЛЛІЛ" ЛМР, попередній діагноз: ЗЧМТ, струс головного мозку.

Наказом Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області від 06.03.2023 №31 створено комісію щодо розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, що стався 01.03.2023 з ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу №1 від 23.06.2021 засідання комісії з розслідування нещасного випадку, що стався о 05 год. 52 хв. 01.03.2023 з позивачем, комісія за результатом розслідування вирішила скласти акт за формою Н-1.

Наказом Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області від 01.03.2023 №28 у зв`язку з надходженням до ГУНП в Полтавській області інформації про отримання тілесних ушкоджень під час несення служби інспектором сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено за вказаним фактом службове розслідування.

В ході проведення службового розслідування, відповідно до п.п. 4-5 розділу V Порядку 893, має встановлюватись наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.

Результати службового розслідування оформлені висновком службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, затвердженого 21.03.2023, яким встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 01.03.2023 під час вказаної події проявив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, ігнорування вимог пп. 8 п. 3 ст. 1 р. I Дисциплінарного статуту Національної поліції та ст. 14 Закону України "Про охорону праці", що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, зумовило притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , шляхом попередження його про необхідність дотримання службової дисципліни, враховуючи сприяння поліцейським проведенню службового розслідування (а.с. 21-27).

Зокрема, у висновку зазначено, що під час обрання поліцейським способу одягання кайданок допущенні прорахунки в оцінці конкретної ситуації, ідивідуальних особливостей особи та інтенсивності застосування заходу примусу, що не забезпечило достатнього контролю за діями ОСОБА_3 , що в свою чергу призвело до недостатнього рівня безпеки особи та не дало змоги вчасно зреагувати на агресивні дії нападника.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 1-2, 4, 8-9 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Згідно п. 10 Розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Пунктом 4 розділу І Порядку №705 зазначено, що розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання (п. 6 розділу І Порядку №705).

Відповідно до розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові, який, після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Пунктами 3-7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Відповідно, до складу комісії з розслідування нещасного випадку, що не стосується спеціального розслідування, входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи "Центр превентивної медицини МВС України" (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.

За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2) (п. 4 розділу ІІІ Порядку №705).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №705 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком (п. 7 розділу ІІІ Порядку №705).

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію"; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Згідно п. 9 розділу ІІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зобов`язаний: 1) розглянути та затвердити акти за формою Н-1 не пізніше наступного робочого дня після їх підписання комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 2) ужити заходів щодо притягнення до відповідальності поліцейських (працівників), дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку (за їх наявності); 3) надіслати матеріали спеціального розслідування нещасного випадку не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження до сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном Національної поліції України; 4) видати акт за формою Н-1 потерпілому поліцейському (членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі) не пізніше трьох робочих днів з дати затвердження; 5) видати протягом двох робочих днів після закінчення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку наказ про виконання запропонованих комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку заходів із запобігання подібним нещасним випадкам; 6) видати наказ про скасування актів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 та призначити повторне розслідування (у разі встановлення порушень вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів, за наявності вимоги посадової особи з державного нагляду за охороною праці відповідно до компетенції).

За п. 1, п. 4, п. 6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції. Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського. Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).

Таким чином, в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.

Предметом оскарження в межах спірних правовідносин є висновок службового розслідування від 21 березня 2023 року та акт №2 від 15 квітня 2023 року щодо розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 01.03.2023.

З оскаржуваного акту №2 розслідування нещасного випадку встановлено, що 01.03.2023 до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшла інформація про заподіяння тілесних ушкоджень інспектору сектору реагування патрульної поліції ОСОБА_1 Розслідуванням встановлено, що 28.02.2023 відповідно до графіку несення служби, затвердженого начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області та книги нарядів Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, у складі групи реагування патрульної поліції заступив інспектор сектору патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та інспектор сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_1 01 березня 2023 року близько 04 год. 24 хв. на службовий планшет поліціянтів надійшов виклик про необхідність надання допомоги при госпіталізації хворого гр. ОСОБА_3 , 1977 р.н., мешканця АДРЕСА_1 . О 04 год. 34 хв. поліцейські перебували вже на місці події, карети ШМД ще не було. Приблизно через 2 хвилини приїхали працівники ШМД, останні разом з поліціянтами попрямували до будинку. Підійшовши до вхідних дверей, ті були відчинені та в будинку знаходився невідомий чоловік, на запитання медичного працівника невідомий представився гр. ОСОБА_3 , в будинку останній був сам. В подальшому громадянину запропоновано медиками надати допомогу, однак останній почав поводити себе агресивно, вибіг до іншої кімнати та почав погрожувати, зачинивши двері. Поліціянтами прийнято рішення - застосувавши силу, вибити двері та почати наздоганяти гр. ОСОБА_3 , котрий будучи вже на вулиці, почав лізти до карети швидкої допомоги через переднє пасажирське сидіння, при цьому в руках тримаючи предмет схожий на сокиру. Поліціянти голосно попередили правопорушника про необхідність припинення протиправних дій, в іншому випадку до нього буде застосовано фізичну силу та вогнепальну зброю - гр. ОСОБА_3 не припиняв протиправні дії, натомість, почав наближатись до поліцейських, скоротивши визначену останніми відстань. На підставі чого, один з поліціянтів, ОСОБА_4 з кобури дістав табельну вогнепальну зброю, не приводячи у бойову готовність, після таких дій, правопорушник зреагував та викинув з рук сокиру у невідомому напрямку. В подальшому позивач з іншим поліціянтом почали наближатись до правопорушника з метою обмеження в діях та одягнення кайданок, цієї миті останній цілеспрямовано кулаком лівої руки наніс два удари в обличчя лейтенанту поліції ОСОБА_1 (один в праве око, інший над правою бровою, ближче до вискової частини голови). Від отриманих ударів поліціянту ОСОБА_1 стало зле. Поліціянт ОСОБА_4 зателефонував на чергову частину і повідомив про травмування позивача. В подальшому про факт травмування повідомлено керівництво Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, та ОСОБА_1 відразу звернувся за медичною допомогою.

Вивченням виписки із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення Лубенської лікарні інтенсивного длікування Лубенської міської ради № 1984/192 від 08.03.2023, встановлено, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні з ЧМТ, струс головного мозку.

Вивченням листка непрацездатності №8СHP - PABM- XXK9 - 6HP2 встановлено, що ОСОБА_1 перебував на лікуванні у даному лікувальному закладі з 01.03.2023 по 08.03.2023 включно.

В акті розслідування нещасного випадку у розділі 4 "Вид події та причини настання нещасного випадку" зазначено: Вид - навмисна травма заподіяна іншою особою; Причини - психофізіологічна: травмування унаслідок протиправних дій іншої особи; організаційна: недодержання вимог законодавства про охорону праці; інша (порушення службової дисципліни поліціянтом ОСОБА_1 ). У розділі 5 "Шкідливий або небезпечний фактор" зазначено: Вісутній.

Згідно висновку комісії, зазначеному в Акті розслідування нещасного випадку № 2 по даному факту проведено службове розслідування та складено висновок від 21.03.2023, яким встановлено факти порушення службової дисципліни з боку ОСОБА_1 . Нещасний випадок визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків згідно пп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705.

З матеріалів службового розслідування встановлено, що в ході проведення розслідування нещасного випадку відібрано пояснення потерпілого ОСОБА_1 , пояснення інспектора сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта ОСОБА_4 ; досліджено копію журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, копію книги нарядів, копію журналу обліку інструктажів водіїв, копію журналу виїзду та повернення транспортних засобів, витяг з ЄРДР від 01.03.2023 №0000211, копію висновку СМЕ від 02.03.2023 №87, копію листа непрацездатності №8СHP - PABM- XXK9 - 6HP2, копію виписки із медичної картки хворого стаціонарного лікування неврологічного відділення КП "Лубенська лікарня інтенсивного лікування" ЛМР від 08.03.2023, в тому числі матеріали службового розслідування ГУНП щодо порушення службової дисципліни.

Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, не має обов`язкового характеру, колегія суддів зазначає що відповідно до підпункту 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Так, відповідно до висновку службового розслідування, проведеного за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_1 від 21.03.2023, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що тілесні ушкодження, отримані позивачем, є наслідком невжиття заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки під час обраного способу одягання кайданок, що в свою чергу є дисциплінарним проступком.

Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни, що і було здійснено в даному випадку.

ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 не видавався, оскільки таке попередження не є видом дисциплінарного стягнення.

Однак, це не виключає самого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке керівник ГУНП, маючи дискреційні повноваження, розцінив як незначний та прийняв рішення не накладати дисциплінарне стягнення, а обмежитися попередженням.

Отже, колегія суддів зазначає, що факт вчинення дисциплінарного проступку (хоч і незначного) доведений та повинен був бути врахований під час розслідування нещасного випадку Лубенським РВП.

Оскільки підпункт 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 передбачає, що вчинення дисциплінарного проступку поліцейським є підставою для визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, відповідач не мав права проігнорувати висновки службового розслідування ГУНП, за наслідками якого констатовано факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку .

Враховуючи обставини нещасного випадку, керуючись підпунктом 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 комісія з розслідування нещасного випадку дійшла висновку, що нещасний випадок визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що відповідачем порушено вимоги щодо строків проведення самого службового розслідування, колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, а є лише передумовою для прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення.

Верховний Суд у справі №620/4544/22 у постанові від 28 травня 2024 року дійшов висновку, що ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення". Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Отже, доводи позивача про порушення відповідачем строків проведення службового розслідування не спростовують встановлених таким розслідуванням обставин, в даному випадку - факту наявності в діях позивача ознаків дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні ним заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку про те, що відповідач провів розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем з дотриманням процедури, порядку та строків проведення такого розслідування передбаченого Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 року № 705.

Таким чином, спірні висновок від 21 березня 2023 року та Акт №2 від 15 квітня 2023 року за формою Н-1/НПВ прийняті за результатами розслідування нещасного випадку є такими, що відповідають ч. 2 ст. 2 КАС України, а отже вимоги про визнання їх протиправними та скасування є такими, що не ґрунтуються на вимогах закону та не підлягають задоволенню.

Позовні вимоги про зобов`язання відповідача повторно провести службове розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень та повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 01 березня 2023 року є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування висновку від 21 березня 2023 року та Акта №2 від 15 квітня 2023 року, а тому вони також є такими, що не підлягають задоволенню.

Також суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, кожна зі сторін по справі має довести ті обставини, на яких ґрунтуються їхні вимоги та заперечення, а також надати до суду належні, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх правових позицій.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів зазначає, що у ході розгляду цієї справи судом не встановлено порушення відповідачем вимог законодавства в ході проведення службового розслідування та розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем.

В свою чергу позивачем не надано до суду достатніх обґрунтувань щодо проведення відповідачем розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку №705 та доказів на підтвердження протиправності акту розслідування нещасного випадку №2 від 15.04.2023.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.11.2023 по справі № 440/8907/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова Л.В. Курило