Справа № 520/37224/23
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 р. Справа № 520/37224/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мінаєвої О.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2024, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., м. Харків по справі № 520/37224/23

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Харківській області, яка полягає у неприйнятті рішення за заявою позивача та не винесення рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України прийняти Рішення, яким встановити неможливість своєчасного виконання Фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 свого податкового обов`язку;

- покласти на відповідача витрати по оплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн. та на правничу допомогу за даною справою в сумі 25000,0грн.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що податковим органом допущено протиправну бездіяльність щодо не прийняття рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 року в задоволенні адміністративного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що позивач своєчасно двічі - 10.08.2022 року та повторно 29.09.2022 звернувся до Відповідача з повідомленням про пошкодження будівлі, де розміщувався офіс та бухгалтерія Позивача, обладнання, майна та документів, що там знаходились внаслідок військової агресії РФ щодо України, та як наслідок, що Позивач не має можливості виконувати свої податкові обов`язки. До вказаних заяв було додано Акт про пожежу з додатком від 28.04.2022р. Відповідно до витягу із ЄРДР, що додано до матеріалів справи, зафіксовано факт збройного нападу та пошкодження офісно-торгівельної будівлі за адресою АДРЕСА_1 . Крім того, Позивачем додатково було надано податковому органу експертний висновок Харківської торгово-промислової палати щодо фіксації зазначених пошкоджень.

При цьому, таку підставу як: "б) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними Формуваннями Російської Федерації" зазначено в окремому підпункті "6" пункту 1 розділу II Порядку, який передбачає перелік підстав неможливості виконання податкових обов`язків. Отже, дана підстава (критерій) є самостійною й достатньою підставою для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок.

Таким чином Позивач своєчасно повідомив Відповідача та надав належні та достатні докази для підтвердження неможливості виконання ним податкового обов`язку з підстави, передбаченої підпунктами "1", "6", "7" пункту 1 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення".

Проте, Відповідачем не було направлено Позивачеві попереднього рішення із запитом додаткових документів, якщо виникла така необхідність у податкового органу, та взагалі не було направлено будь-якого рішення податкового органу щодо можливості або неможливості своєчасно виконувати свої податкові зобов`язання. Позивач намагався виконувати свої податкові зобов`язання, однак частково та неналежно у зв`язку з тим, що було пошкоджено як паперові документи, що зберігались в офісної будівлі, так і комп`ютери, які там знаходились, та як наслідок було пошкоджено локально-обчислювальна мережа та бухгалтерська база, на якій здійснювався облік господарської діяльності Позивача.

Виходячи із зазначеного, позивач вважає протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у неприйнятті рішення за заявою позивача та не винесення рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Крім того, апелянт зазначив про те, що судом першої інстанції не було належним чином досліджено надані позивачем документи, тоді як саме в додатку до Акту пожежі від 04.10.2022 міститься інформація щодо пошкодження майна ФОП ОСОБА_1 , і у витягу із ЄРДР є посилання на пошкодження майна офісно-торгівельної будівлі за адресою АДРЕСА_1 , саме за цією адресою розміщувався офіс Позивача, договір оренди офісної будівлі додано до матеріалів справи.

Відповідач не скористався правом подати відзив на апеляційну скаргу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач здійснює підприємницьку діяльність та має статус фізичної особи-підприємця.

11.08.2022р. позивач звернувся до податкових органів з листом вих. № 1008-1, складеним у довільній формі, який містив повідомлення про відсутність можливості у позивача своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, реєстрації податкових накладних в зв`язку з відсутністю персоналу, який займається бухгалтерським обліком у зв`язку з виїздом із зони бойових дій.

Вивчивши копію вказаного листа, надану позивачем до матеріалів справи, судом встановлено, що в ньому жодних додатків не зазначено. Так само, лист не містить найменування органу або посадової особи, якому його адресовано.

29.09.2022р. через електронний кабінет платника податків позивач направив до ГУ ДПС у Харківській області повідомленням про втрату/неможливість вивезення первинних документів, яке обґрунтоване пошкодженням обладнання, на якому здійснювався бухгалтерській облік підприємства та неможливістю вивезення первинних документів за період з 01.01.2019р. по 05.03.2022р., що частково знищені, а частково залишені в пошкодженої будівлі.

14.10.2022р. позивачем направлено до ГУ ДПС у Харківській області повідомлення, в якому він просив податковий орган прийняти доповнення до вищевказаного листа-повідомлення від 29.09.2022р.: копію акту про пожежу від 28.04.2022р. та додатку до нього.

Надалі 26.06.2023р. позивач звернувся до податкового органу із проханням надати рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку засобами електронного зв`язку через електронний кабінет або поштою.

Вказане звернення від 26.06.2023р. було розглянуто ГУ ДПС України у Харківській області в порядку Закону України Про звернення громадян від 02.10.1996р. №393/96-ВР та надано відповідь (лист від 11.07.2023р. за №37109/6/20-40-24-03-12), згідно якої повідомлення ФОП ОСОБА_1 відповідно до пп. 69.28 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПКУ прийнято до уваги.

Не погоджуючись із наведеним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив з того, що позивачем, при зверненні до податкового органу стосовно встановлення неможливості виконання податкових обов`язків у період воєнного стану, не було надано достатніх та належних доказів на підтвердження обставин зазначених в його повідомленнях, а також не було дотримано вимог визначених порядком, що регулює питання встановлення неможливості виконання податкових обов`язків.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Положеннями статті 67 Конституції України закріплено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

За визначенням, наведеним у підпункті 15.1 статті 15 ПК України, платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

В силу обов`язків, закріплених у статті 16 ПК України, платник податків, зокрема, зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів; подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи; подавати на належним чином оформлену письмову вимогу контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов`язані з обчисленням та сплатою податків та зборів. У письмовій вимозі обов`язково зазначаються конкретний перелік документів, які повинен надати платник податків, та підстави для їх надання; подавати контролюючим органам інформацію в порядку, у строки та в обсягах, встановлених податковим законодавством.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі, Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, а Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 18 квітня 2022 року № 259, затвердженого Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року. В подальшому, Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 17.05.2022 №341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, та в подальшому продовжено.

Отже, з 24.02.2022 та по теперішній час на території України триває воєнний стан.

На виконання постанови Кабінету Міністрів України від 16 квітня 2022 року № 457 "Про підтримку окремих категорій населення, яке постраждало у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України" наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 (зі змінами) затверджено Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Згідно з підпунктом 14 пункту 6 розділу VII зазначеного Переліку Харківська міська територіальна громада входила до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) до 27.12.2022 (дата втрати чинності вказаного наказу).

Законом України від 12.05.2022 № 2260-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" (далі - Закон № 2260-IX), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до п. 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Пунктом 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року за № 2102-ІХ, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, згідно з підпунктом 69.1. (Норми підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX застосовуються починаючи з 27 травня 2022 року) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Підпунктом 69.1. передбачено, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

При цьому відповідно до підпункту 69.1. пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України внесені зміни Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" від 12.05.2022 за № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022. Згідно з даними змінами порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків податкових обов`язків мало затвердити Міністерство фінансів України, тобто дати відповідь на питання: за якими підставами (критеріями) вважати платника податків таким, що не має можливості виконувати свої податкові обов`язки під час війни, а також, як такий стан підтвердити. Однак, не зважаючи на те, що Закон чинний з 27.05.2022, такого Порядку не було впродовж до 06.09.2022.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за № 967/38303 "Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження» відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України на період до припинення або скасування воєнного стану на території України затверджено:

- Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України;

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента;

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.

Наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за № 967/38303, набрав чинності 06.09.2022.

Згідно з пунктом 1 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу Україно підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;

4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:

посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;

юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.

6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;

7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Згідно з пунктом 3 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, до платників податків, які на дату набрання чинності цим Порядком (а саме: на 06.09.2022) мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків - юридичною особою податкового обов`язку, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року за № 225, до контролюючого органу в порядку, передбаченому пунктом 8 цього розділу (пункт 8 передбачає, що платники податків подають до контролюючого органу заяву та документи в електронній формі шляхом надсилання через Електронний кабінет або у паперовій формі шляхом подання до контролюючого органу за місцем податкової адреси або будь-якого сервісного центру контролюючого органу, або надсилання поштою з повідомленням про вручення).

Пунктом 3 розділу II вищевказаного Порядку також установлено, що заява має містити: повне найменування платника податків згідно з реєстраційними документами або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) платника податків; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); податкову адресу платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається заява; дату подання заяви; чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів; вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ); які саме податкові обов`язки не мав/не має можливості виконати платник податків; інформацію про податкові періоди, за які неможливо виконувати податкові обов`язки, або інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими, обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією Російської Федерації, тимчасовою окупацією збройними формуваннями Російської Федерації; підписи платника податку - фізичної особи або посадових осіб платника податку, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).

Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, до платників податків, у яких після дати набрання чинності цим Порядком з`явилася можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів, інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків), застосовуються такі правила.

У разі відсутності у платника податків можливості подати таку заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію у строки, визначені пунктом 3 цього розділу, платник податків подає заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо) таким платником податку, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючий орган, але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платника податків.

Разом з цим пунктом 7 розділу II вищевказаного Порядку встановлено, що платники податків, які не подали, у строки, встановлені пунктами 3 та 4 цього розділу, заяви у довільній формі та відповідних документів (копії документів), що підтверджують неможливість виконання податкового обов`язку, передбаченого Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи або щодо яких контролюючий орган прийняв вмотивоване рішення щодо можливості своєчасного виконання таким платником податків свого податкового обов`язку, вважаються такими, що мають можливість своєчасно виконати податкові обов`язки у терміни, визначені Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з пунктом 1 розділу III вищевказаного Порядку заява платника податків у довільній формі та відповідні документи (копії документів) розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання, з можливістю продовження терміну розгляду з урахуванням строку, передбаченого для направлення попереднього рішення. Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків.

У разі недостатності документів (копій документів), що підтверджують неможливість виконання у платника податків податкових обов`язків, контролюючий орган направляє попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Попереднє рішення) за формою, що додається, з пропозицією щодо надання платником податку конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Попереднє рішення має бути направлене платнику податків не пізніше 20 календарних днів з дня, наступного за днем отримання контролюючим органом заяви та відповідних документів (копії документів), інформації у порядку передбаченому пунктом 3 цього розділу.

Платник податку може подати до контролюючого органу додаткові документи (копії документів) обґрунтування/пояснення на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків протягом 10 календарних днів з дня, наступного за днем отримання попереднього рішення.

Додаткові документи (копії документів), обґрунтування/пояснення розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання.

Якщо платник податку не надав додаткових документів (копій документів), обґрунтувань/пояснень на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання податкових обов`язків, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення на підставі попередньо поданої платником податків заяви, документів (копій документів) та інформації, що можуть бути використані для підтвердження можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податку своїх податкових обов`язків.

Контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах.

Обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Рішення) за формою, що додається.

Попереднє рішення та рішення, надіслане контролюючим органом до Електронного кабінету, вважається врученим платнику податків, якщо воно сформовано з дотриманням вимог, встановлених розділом II Кодексу.

У разі прийняття контролюючим органом рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку, визначеного цим Порядком, до такого платника податків не застосовується відповідальність, передбачена Кодексом або іншим законодавством, контроль за яким покладено на контролюючі органи, за його невиконання / несвоєчасне виконання.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022, № 225 затверджено наступний Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента:

1. Акт, що засвідчує факт пожежі, складений відповідно до вимог пункту 7 Порядку обліку пожеж та їх наслідків, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2003 року за № 2030.

2. Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у разі його знищення відповідно до Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року за № 1127 (в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 р., № 599).

3. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що засвідчує факт реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення, отриманий у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, у разі викрадення основних засобів або руйнування/втрати майна.

4. Інші документи, складені відповідно до вимог підпунктів 14, 15 пункту 2 Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 року за № 326.

5. Документ, що підтверджує відсутність коштів на банківських рахунках платника податків (виписка з рахунків клієнта банку на дату подання до банку розрахункового документа на сплату податків).

6. Копія наказу підприємства про призупинення роботи підприємства та його працівників або встановлення простою в роботі підприємства, викликане обставинами непереборної сили (із зазначенням дати початку і закінчення такого призупинення (за можливості)).

7. Документ або повідомлення оператора поштового зв`язку (вказується посилання на офіційну сторінку оператора, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення функціонування оператора поштового зв`язку та/або об`єктів поштового зв`язку на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, та територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації.

8. Документ або повідомлення банку (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення роботи банку або його відокремлених підрозділів та/або платіжних систем у зв`язку із введенням воєнного стану.

9. Копії платіжних доручень (розрахункових та інших документів щодо ініціювання переказу коштів) або їх скріншот (знімок екрану) платника податків на сплату узгоджених сум грошових зобов`язань, податкового боргу, поданих до банку, що залишилися невиконаними, оскільки кошти не були зараховані до бюджету у зв`язку з відключенням банку від системи електронних платежів або порушенням у роботі системи авторизації банку. Надається разом із документом або повідомленням, зазначеним у пункті 8 цього Переліку.

10. Документ або повідомлення (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщено таке повідомлення), що підтверджує вимушене призупинення роботи головних управлінь Казначейства у зв`язку з введенням воєнного стану.

11. Повідомлення, що підтверджує аварійне (незаплановане) відключення постачання електроенергії в умовах воєнного стану, суб`єкта господарювання до сфери обслуговування якого належить таке підприємство, зокрема скріншот повідомлення в месенджер (Viber, Telegram тощо) і мобільних додатках.

12. Документ, що підтверджує вимушене відключення надання послуг глобальної мережі Інтернет, пов`язане з введенням воєнного стану, що унеможливило надання податкової звітності в електронній формі (інформаційне повідомлення інтернет - провайдера).

13. Документи, що свідчать про пошкодження, знищення, втрату майна, що знаходиться на балансі підприємства і є об`єктом оподаткування, єдиним джерелом для сплати податків або яке перебуває у податковій заставі (акт про надзвичайну подію, інвентаризаційний опис, протокол інвентаризаційної комісії, підписаний представником територіального органу ДСНС, згідно з якими відбувається відображення таких подій у бухгалтерському обліку та викладаються фактичні події, зазначаються понесені матеріальні втрати (перелік майна, його вартість); заява до правоохоронних органів; акт незалежного оцінювача; наявність страхового полісу, заява про страховий випадок тощо).

14. Документи, що свідчать про акти мародерства, грабежу, рейдерства, захоплення майна та примусове захоплення приміщення (копія заяви до територіального органу внутрішніх справ та документ, виданий відповідним правоохоронним органом щодо реєстрації кримінального провадження тощо).

15. Документи, що свідчать про подання заяви до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення та реєстрації кримінального провадження за результатами розгляду такої заяви.

16. Документи, що свідчать про пошкодження, втрату, знищення, зіпсуття документів бухгалтерського обліку або неможливості їх вивезення з територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, та на територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації (інформація про подання до контролюючого органу повідомлення згідно пункту 44.5 статті 44 глави 1 розділу II Податкового кодексу України, повідомлення про неможливість вивезення первинних документів згідно пункту 69.28 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України).

17. Подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації, програмними засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (Портал Дія).

Зважаючи на зазначене, за змістом Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225, головною умовою застосування підстав (критеріїв), за якими платник податків став таким, що не може виконувати свій податковий обов`язок, є те, що вони виникли внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, які спричинені військовою агресією Російської Федерації.

Водночас таку підставу як: "перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації" зазначено в окремому підпункті "6" пункту 1 розділу II Порядку, який передбачає перелік підстав неможливості виконання податкових обов`язків.

Отже ця підстава (критерій) є самостійною й достатньою підставою для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок.

Таким чином документом, що підтверджує наявність у платника податків такої підстави (критерію) є документ, що підтверджує факт бойових дій або оточення, або окупації території, де перебуває такий платник податків (податкова адреса та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо). Таким документом на момент звернення позивача до відповідача із повідомленням про неможливість виконання свої податкових обов`язків є Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затверджений Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 за № 75, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за № 453/37789, до якого Харківська міська територіальна громада Харківської області (податкова адреса та фактичне місцезнаходження/знаходження позивача) відноситься з 24.02.2022.

Зміст Порядків, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225 (цитата абз. 2 пункту 1 Розділу III Порядку: «Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків»), свідчить про те, що на підтвердження певної підстави для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок, необхідно надати до податкового органу інформацію, один документ або кілька документів, який/які стосуються та підтверджують саме цю підставу, а не всі разом документи, які передбачені у Переліку Міністерства фінансів України.

З матеріалів справи встановлено, що податковою адресою, за якою позивач здійснює свою господарську діяльність, є: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , тобто місто, в якому тривалий період велись активні бойові дії (в тому числі і на день звернення до контролюючого органу з відповідною заявою). Отже, позивач, як платник податків, у разі відсутності у нього можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, мав право звернутися до відповідача, як контролюючого органу, з відповідною заявою.

11.08.2022р. позивач звернувся до податкових органів з листом вих. № 1008-1, складеним у довільній формі, який містив повідомлення про відсутність можливості у позивача своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, реєстрації податкових накладних в зв`язку з відсутністю персоналу, який займається бухгалтерським обліком у зв`язку з виїздом із зони бойових дій.

Щодо встановлених недоліків у змісті та формі повідомлення від 11.08.2022, судова колегія зазначає, що Наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за № 225 набув чинності лише 06.09.2022. Отже, на дату звернення позивача із повідомленням про відсутність можливості у нього своєчасно виконувати податкові обов`язки, останній не був обізнаний із вимогами Порядку № 225.

Також, судовим розглядом встановлено, що 29.09.2022 р., тобто своєчасно, у строк визначений Порядком № 225 - не пізніше 30 вересня 2022 року, ФО-П ОСОБА_1 через електронний кабінет, керуючись пунктом 69.28 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення», звернувся до ГУ ДПС у Харківській області з повідомленням вих. № 2909-1, в якому, зокрема, зазначив, що з причини пошкодження майна та документів, в тому числі первинних, пошкодження обладнання, на якому здійснювався бухгалтерській облік підприємства та неможливістю вивезення первинних документів за період з 01.01.2019 по 05.03.2022р., що частково знищені, а частково залишені в пошкодженій будівлі, ФО-П ОСОБА_1 не має можливості своєчасно та належним чином виконувати свої податкові зобов`язання.

Повідомлення містило повне найменування платника податків згідно з реєстраційними документами; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України; податкову адресу платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається заява; дату подання заяви; чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків; які саме податкові обов`язки не має можливості виконати платник податків; інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими, обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією Російської Федерації, підпис платника податку.

14.10.2022р. позивачем направлено до ГУ ДПС у Харківській області повідомлення, в якому він просив податковий орган прийняти доповнення до вищевказаного листа-повідомлення від 29.09.2022р.: копію акту про пожежу від 28.04.2022р. та додатку до нього.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивач своєчасно повідомив відповідача та надав належні та достатні докази для підтвердження неможливості виконання ним податкового обов`язку з підстав, передбачених підпунктами "1", "7" пункту 1 розділу II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225.

При цьому, як зазначено вище, підстава зазначена в окремому підпункті "6" пункту 1 розділу II Порядку "перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації", є самостійною й достатньою підставою для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок. Документом, що підтверджує наявність у платника податків такої підстави (критерію) є Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затверджений Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 за № 75, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за № 453/37789, до якого Харківська міська територіальна громада Харківської області (податкова адреса та фактичне місцезнаходження/знаходження позивача) відноситься з 24.02.2022. Такі обставини є загальновідомими.

Однак, жодної відповіді ні в електронному кабінеті, ні в паперовій формі ФО-П ОСОБА_1 від податкового органу не отримав.

Надалі 27.06.2023р. позивач звернувся до податкового органу із проханням надати рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку засобами електронного зв`язку через електронний кабінет або поштою (вих. № 2606-1 від 26.06.2023).

Вказане звернення від 26.06.2023р. було розглянуто ГУ ДПС України у Харківській області в порядку Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996р. №393/96-ВР та надано відповідь (лист від 11.07.2023р. за №37109/6/20-40-24-03-12), згідно якої повідомлення ФОП ОСОБА_1 відповідно до пп. 69.28 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПКУ прийнято до уваги.

Колегія суддів звертає увагу на те, що надана відповідь не містить підстав неможливості розгляду поданого позивачем повідомлення в порядку, визначеному Порядком підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Підстави, які на думку контролюючого органу, унеможливлюють розгляд повідомлення позивача, а саме відсутність посилання на Порядок № 225 та не надання копій документів, затверджених Порядком № 225, зазначені відповідачем лише у відзиві на позовну заяву.

Верховний Суд у постанові від 15 грудня 2021 року у справі № 1840/2970/18 зазначив, що одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, висновки експертів тощо. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку контролюючим органом порушено принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, оскільки не зазначено конкретні підстави, які унеможливлювали розгляд поданого позивачем повідомлення в порядку, визначеному Порядком підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Крім того, вживання податковим органом загального посилання на Порядок № 225, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком необхідного для податкового органу, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 по справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

При цьому, надаючи оцінку обставинам, які унеможливлювали своєчасне виконання позивачем своїх податкових обов`язків, колегія суддів зазначає наступне.

Так, обґрунтовуючи неможливість своєчасного виконання податкових обов`язків, позивач посилається на:

- договір оренди № 18/22 від 01.01.2022, відповідно до п.1.1 якого, Орендодавець ТОВ "ОВІС ТРЕЙД" передає в субаренду, а Орендатор ФОП ОСОБА_1 приймає в строкове платне користування частину приміщень загальною площею 5 кв.м. для розміщення офісу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування у кримінальному провадженні: № 0000527 від 06.04.2022 за фактом порушення законів та звичаїв війни військовослужбовцями збройних сил російської федерації які полягали, у тому, що внаслідок збройної агресії рф проти України та обстрілів міста Харкова, відбулись числені неодноразові влучання снарядів в АЗС/АГЗС за адресою: АДРЕСА_3 , під час одного з них 28.04.2022 виникла пожежа, в результаті чого було пошкоджено та частково зруйновано споруди АЗС/АГЗС та торгівельно-офісну будівлю за адресою: АДРЕСА_1 . Під час влучань та пожежі в будівлі були знищені приміщення, товар та обладнання магазину SPAR, майно, офісна техніка та документи ТОВ "ОВІС ТРЕЙД", майно ФОП ОСОБА_2 , а також завдано шкоди нерухому майну ТОВ "ОВІС" за ч. 1 ст. 438 КК України;

- експертний висновок Харківської торгово-промислової палати № 112-ПМ/23 від 29.09.2023 щодо первинного фіксування стану активів та документації, пошкоджених або зруйнованих внаслідок воєнних дій (бойових дій) (замовник ФОП ОСОБА_1 ), відповідно до якого:

Приміщення (нежитлова будівля літ. «A-З» (АГЗП з комплексом торгівельно-сервісних послуг), інвентаризаційна справа № 179-21), де знаходилось майно замовника, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Чкалова 2Г, Україна знаходиться на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до територій, на яких ведуться (велися) бойові дії. Дата виникнення можливості бойових дій 24.02.2022р. відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією».

Знищення майна Замовника відбулося через збройну агресію РФ проти України та обстріли міста Харків військовослужбовцями ЗС РФ, внаслідок чого відбулися чисельні неодноразові влучання снарядів в АЗС/АГЗС за адресою: м. Харків, вул. Чкалова 2Г, 2В під час одного з них 28.04.2022р. виникла пожежа, в результаті чого було пошкоджено та частково зруйновано споруди АЗС/АГЗС та торгівельно-офісну будівлю відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження: 0000527, дата реєстрації провадження (виділення матеріалів досудового розслідування): 06.04.2023р.

Пошкодження та руйнація нежитлової будівлі, де знаходилось майно Замовника, представляють собою:

- група нежитлових приміщень 1-го поверху №13, 16, 20, 21; 2-го поверху №22-:-26, 28-:-33, 33а, 35-:-38, 38а, 39; 3-го поверху №40-:-50, 50а, 51-:-53 в нежитловій будівлі літ. «А-3» (АГЗП з комплексом торгівельно-сервісних послуг). Інвентаризаційна справа № 179-21 - посічення, сколи, тріщини та часткове випадіння цегли. В зоні входу до будівлі наявне часткове обрушення стіни; часткове обрушення елементів покрівлі, отвори та посічення на елементах покрівлі, залізних каркасах та шарах ущільнюючого матеріалу; знищення скляних елементів перегородок; пошкодження усіх віконних отворів у вигляді вибитого скла, пошкодження дверей у вигляді вибитого скла та посічень каркасів; сколи, тріщини, посічення та щербини на елементах оздоблення другого та третього поверхів, на першому поверсі наявні посічення, сколи, тріщини та сліди пожежі у вигляді сажі та кіптяви; наявні розриви кабелів та пошкодження інших елементів системи протипожежного захисту, електропостачання та відеоспостереження.

Стан активів: майно Замовника, яке наведене в таблиці, знаходилось в нежитловій будівлі літ. «А-3» (АГЗП з комплексом торгівельно-сервісних послуг), інвентаризаційна справа № 179-21 відповідно до технічного паспорту, знищене. А саме: помітні залишки деформованих елементів стін та внутрішнього оздоблення приміщень, наявні пошкодження у вигляді деформацій, розривів та вм`ятин корпусу.

Стан документації: документи Замовника, які детально наведені в таблиці 2 відповідно до Реєстру знищених бухгалтерських документів внаслідок бойових дій № 01/31 від 31.08.2022р., знищені. Візуально наявні пошкодження від впливу вологи у вигляді деформації паперу, розмиття тексту та відбитків печаток. Окрім того, наявні пошкодження документів пожежею у вигляді обгорілого та обвугленого паперу. Розпізнати текст на папері не вбачається можливим;

- Інвентаризаційний опис необоротних активів від 30.09.2022;

- Реєстр знищених бухгалтерських документів внаслідок бойових дій від 31.08.2022;

- Акт про пожежу від 28.04.2022 та додаток до нього.

Вказані докази, на думку колегії суддів, свідчать про неможливість своєчасного виконання платником податків своїх податкових обов`язків, та, відповідно, наявність підстав для прийняття рішення щодо встановлення неможливості своєчасного виконання Фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 свого податкового обов`язку.

Зміст підпункту 1 пункту 1 розділу II Порядку №225 свідчить про те, що підставою неможливості виконання платником податків своїх податкових обов`язків є втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації.

Саме таку підставу неможливості виконання податкових обов`язків зазначив у своєму повідомленні позивач та надав до податкового органу копію акту про пожежу від 28.04.2022 та додатку до нього.

Отже, вказане свідчить про встановлення причинно-наслідкового зв`язку між зазначеними в заяві обставинами та безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та неможливістю виконання ним податкового обов`язку.

В свою чергу, відповідачем не індивідуалізовано ситуацію, яка склалася у позивача, не враховано Акт про пожежу від 28.04.2022 із додатком до нього, не надано йому належної оцінки та не зазначено підстав його не врахування. Контролюючим органом також не взято до уваги, що в даному випадку підставою неможливості виконання податкових обов`язків є перебування позивача в районі ведення бойових дій.

Колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції про те, що наданий позивачем Акт про пожежу 28.04.2022 стосується пожежі у магазині ФОП ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки у додатку до вказаного Акту зазначено "Пункт Акту "Адреса" викласти в такій редакції: м. Харків, вул. Чкалова, 2г; Пункт Акту "Власник (орендар)" викласти в такій редакції: ТОВ "ОВІС" (власник), ТОВ "ОВІС ТРЕЙД" (орендар), ПП "ТМІН" (орендар), ФОП ОСОБА_1 (орендар), ФОП ОСОБА_4 (орендар).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

На виконання приписів пункту 3 вказаного Порядку контролюючий орган направляє попереднє рішення та рішення платнику податків у порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

Направлення попереднього рішення та рішення шляхом його надіслання до Електронного кабінету платника податків здійснюється з одночасним надісланням на електронну адресу (адреси) платника податків інформації про вид документа, дату та час його надіслання до Електронного кабінету.

Попереднє рішення та рішення, надіслане контролюючим органом до Електронного кабінету, вважається врученим платнику податків, якщо воно сформовано з дотриманням вимог, встановлених розділом II Кодексу.

Колегія суддів зауважує, що податковим органом всупереч положенням Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, не приймалось попереднє рішення в якому б надавалась пропозицією щодо надання платником податку конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у повідомленні підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Судова колегія звертає увагу, що не прийняття відповідачем попереднього рішення з пропозицією подати додаткові документи, поставило платника податків у стан правової невизначеності, що позбавило його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про можливість своєчасного виконання платником податків своїх податкових зобов`язань.

Також, колегією суддів взято до уваги, що у спірних відносинах контролюючий орган у разі потреби відповідно до вимог Порядку № 225 мав можливість звернутися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах, однак, цього зроблено не було.

Крім того, обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається саме на контролюючий орган, який в силу вищенаведених вимог Порядку № 225 приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Іншої процесуальної можливості, передбаченої Порядком № 225 надати необхідні документи до Головного управління ДПС у Харківській області для розгляду питання щодо можливості чи неможливості виконання податкових обов`язків позивач не мав. За таких обставин, відповідні докази були долучені до позовної заяви.

Отже, бездіяльність Головного управління ДПС у Харківській області, яка полягає у неприйнятті рішення за заявою позивача та не винесенні рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, є протиправною.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Колегія суддів вважає, що позивач має право на прийняття рішення про неможливість виконання ним як платником податків своїх податкових обов`язків, що відповідає вимогам пунктів 1, 6, 7 розділу II Порядку № 225, оскільки підтвердив відповідними документами та документами, які не надавались до контролюючого органу, але приєднаними до матеріалів справи, податкову адресу його як платника податків та фактичне знаходження майна та об`єктів оподаткування, на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, та втрату (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації, що свідчить про неможливість своєчасного виконання позивачем свого податкового обов`язку.

Проте, відповідачем не було прийнято попереднє рішення із запитом додаткових документів, якщо виникла така необхідність у податкового органу, та взагалі не було направлено позивачу будь-якого рішення податкового органу щодо можливості або не можливості своєчасно виконувати ним свої податкові обов`язки.

Повноваження адміністративного суду визначені у статті 245 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У постанові від 05 травня 2018 року у справі № 826/9727/16 Верховний Суд зробив висновок, що суд може зобов`язати відповідача-суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, за сукупності наступних умов: 1) судом встановлено порушення прав, свобод чи інтересів позивача; 2) на час вирішення спору прийняття рішення належить до повноважень відповідача; 3) виконано усі умови, визначені законом для прийняття такого рішення, зокрема подано усі належні документи, сплачено необхідні платежі і між сторонами немає спору щодо форми, змісту, повноти та достовірності наданих документів; 4) прийняття рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку про задоволення позовних вимог.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 року по справі № 520/37224/23 прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті, а отже підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 по справі № 520/37224/23 - скасувати

Прийняти постанову, якою позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Харківській області, яка полягає у неприйнятті рішення за заявою позивача та не винесенні рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України прийняти рішення, яким встановити неможливість своєчасного виконання Фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 свого податкового обов`язку.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді З.О. Кононенко О.М. Мінаєва