Справа № 620/7667/24
Суддя: Василь НЕПОЧАТИХ
Дата ухвалення: 2024-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 червня 2024 року Чернігів Справа № 620/7667/24

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Непочатих В.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, 74, м. Чернігів, 14000) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівській області № 263 від 12.02.2024 про притягнення до дисциплінарної відповідальності лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівській області № 91 о/с від 13.02.2024 про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ГУНП в Чернігівській області поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, який стався через протиправний наказ ГУНП в Чернігівській області № 91 о/с від 13.02.2024 про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 15.02.2024 до дати постановлення судового рішення.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Пунктом 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, позовна заява подана з порушенням вимог пункту 4 частини п`ятої статті 160, частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

- в позовній заяві не конкретно викладений зміст позовних вимог. Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Позивач, зокрема, просить зобов`язати ГУНП в Чернігівській області поновити його на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, однак не зазначає дату з якої, на його думку, він підлягає поновленню на посаді.

Суд звертає увагу, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, і вказаний обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою;

- до позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення до суду за підставами, які визнані судом неповажними.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частин третьої та п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як слідує з позовної заяви, предметом спору є наказ відповідача від 12.02.2024 № 263 про притягнення до дисциплінарної відповідальності лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ від 13.02.2024 № 91о/с про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

В силу вимог частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут) поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі № 807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (пункт 69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» № 7888/03).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, «молодша норма» припиняє суперечливу до неї «старшу»: цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто, у контексті цього спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08.02.2023 № 120/7567/22 (адміністративне провадження № К/990/36381/22).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Як вбачається з копій листів Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 13.05.2024 № 374/124/05/51-2024, від 15.05.2024 № Я-263аз/124/05/20-2024 у зв`язку з відсутністю позивача на службі, на адресу його реєстрації 13.02.2024 та 15.02.2024 направлено витяг з наказу ГУНП в Чернігівській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 12.02.2024 № 263 та лист з додатком - копією наказу ГУНП від 13.02.2024 № 91о/с, з метою інформування поліцейського про факт звільнення зі служби в поліції.

Отже, датою з якої починається перебіг строку звернення до суду є 20.02.2024, а тому останній день для подання позову - 06.03.2024.

Відповідно до відмітки на поштовому конверті позовну заяву подано до суду 24.05.2024, що свідчить про пропуск встановленого законом 15-денного строку для звернення до суду.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач стверджує, що не був ознайомлений з наказом про звільнення у встановленому законом порядку і по теперішній час, трудова книжка вручена не була. Тому позивач вважає, що відсутні підстави вважати, що ним пропущено строк звернення до суду з неповажних причин.

Надаючи оцінку наведеним доводам позивача, суд дійшов висновку про їх необґрунтованість, оскільки навіть за умови не вручення позивачу у встановленому порядку трудової книжки, позивач був обізнаний про своє звільнення, оскільки з дати прийняття оскаржуваного наказу він не з`являвся на службу та не отримував заробітну плату.

Крім того, позивач мав усвідомлювати юридичні наслідки, як не вихід на службу з 15.02.2024, однак (до часу звернення його представника з адвокатським запитом про отримання копії наказу про звільнення) він не цікавився реальним станом своїх відносин публічної служби з відповідачем.

При цьому, позивач не надав суду пояснень щодо підстав не прибуття на службу та не відвідування свого робочого місця на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, починаючи з 15.02.2024 за умови, що він не знав про своє звільнення.

За таких обставин суд дійшов висновку, що з 15.02.2024 позивач був достеменно обізнаний із фактом свого звільнення зі служби в поліції, про що свідчить неприбуття його на службу з цієї дати, знав підставу свого звільнення, що дозволяло йому пред`явити позов про їх скасування у строки визначені законом.

У відповідності до вимог частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути у 10-денний строк з моменту отримання ухвали суду шляхом подання до суду: 1) належним чином оформленої позовної заяви з додержанням вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (в двох примірниках у разі подання в паперовому вигляді); 2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказанням інших підстав для його поновлення та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків у встановлений судом строк позовна заява буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ