Справа № 360/639/24
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2024-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 червня 2024 року м. ДніпроСправа № 360/639/24

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., розглянувши позовну заяву представника Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

09.06.2024 до Луганського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява представника Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини грошових доходів за період з 01.12.2015 до 22.05.2024 у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 до 14.02.2022 виплаченої 22.05.2024 на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі № 360/673/23;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини грошових доходів за період з 01.12.2015 до 22.05.2024 у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 до 14.02.2022 виплаченої 22.05.2024 на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі №360/673/23;

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини грошових доходів за період з 13.03.2020 до 15.07.2023 у зв`язку з порушенням термінів виплати перерахунку грошового забезпечення за період 13.03.2020 до 14.02.2022 виплаченого 15.07.2023 на виконання Луганського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 у справі № 360/386/23;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини грошових доходів за період з 13.03.2020 до 15.07.2023 у зв`язку з порушенням термінів виплати перерахунку грошового забезпечення за період 13.03.2020 до 14.02.2022 виплаченого 15.07.2023 на виконання Луганського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 у справі № 360/386/23.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач з 18.01.2002 по 14.02.2022 проходила військову службу у Державній прикордонній службі України, зокрема, у військових частинах 2195, 1567, 9938.

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 14.02.2022 № 107-ОС позивача звільнено з військової служби у зв`язку із закінченням строку контракту.

Проте при звільненні з військової служби позивачу не було виплачено грошове забезпечення.

У зв`язку з цим позивач звернувся із заявою до відповідача з проханням виплатити всю заборгованість.

Відповідачем відмовлено у задоволенні заяви позивача.

Для вирішення спору позивач звернувся до суду.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі №360/673/23 зобов`язано військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 до 28.02.2018 із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін для розрахунку індексації грошового забезпечення (базового місяця) січня 2008 року, з урахуванням раніше виплачених сум; нарахувати і виплатити позивачу щомісячну фіксовану індексацію грошового забезпечення в сумі 4386,95 грн за період з 01.03.2018 до 14.02.2022 включно, відповідно до абзаців 4, 5, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078.

22.05.2024 на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі № 360/673/23 відповідачем виплачено на користь позивача індексацію її грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 28.02.2018 включно із застосуванням місяця, за яким починається обчислення індексу споживчих цін (базового місяця) для розрахунку індексації грошового забезпечення - січень 2008 року та щомісячну фіксовану індексацію-різницю грошового забезпечення 4386,95 грн. в місяць за період з 01.03.2018 по 14.02.2022 включно відповідно до абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078 у загальній сумі 278990,65 грн з урахуванням раніше виплачених сум із одночасним утримання військового збору 1,5%, що підтверджується банківською випискою.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 у справі № 360/386/23 зобов`язано відповідача:

- здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 13.03.2020 по 31.12.2020 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704, з урахуванням раніше виплачених сум;

- здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704, з урахуванням раніше виплачених сум;

- здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 01.01.2022 по 14.02.2022 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704, з урахуванням раніше виплачених сум;

- здійснити перерахунок та виплату одноразової грошової допомоги при звільненні, грошової допомоги для оздоровлення за період з 2020 року по 2022 рік та грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2019 року по 2022 рік з урахуванням проведених перерахунків грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 13.03.2020 по 14.02.2022 та раніше виплачених сум.

15.07.2023 на виконання рішення суду від 23.06.2023 у справі № 360/386/23 відповідачем виплачено на користь позивача грошове забезпечення у сумі 124803,97 грн із одночасним утриманням військового збору 1,5% та податку на доходи фізичних осіб 18 %, що підтверджується банківською випискою.

Проте відповідачем в порушення статті 4 Закону України Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати не виплачено на користь позивача компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Бездіяльність відповідача є протиправною.

Приписами пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя дійшла висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною шостою статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з підпункт 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

Оголошення надруковане у газеті «Голос України» № 168 (7668) від 04.09.2021 та на сайті Судова влада України, підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно починають функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Тобто, альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами є звернення з процесуальними документами в електронній формі із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача «Електронного суду» з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».

Із матеріалів справи убачається, що в системі «Електронний суд» 09.06.2024 із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми представником за довіреністю ОСОБА_2 створено документ із назвою «Позовна заява», із зазначенням тексту: «Адміністративний позов з додатками підписаний ЕЦП додається (з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 31 серпня 2023 року у справі № 560/11012/22 щодо подачі документів через підсистему Електронний Суд).».

Всупереч вимог частини п`ятої статті 160 КАС України вказана позовна заява не містить: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

В якості додатків до позовної заяви долучено позовна заява з додатками (пункт 1 додатків).

Разом з цим, одним із додатків до позовної заяви, що створена в системі «Електронний суд», є паперова копія документу, що має ідентичну назву «Позовна заява», але відмінна за змістом, з відтвореним власноручним підписом представника позивача.

Тобто, представник ОСОБА_2 роздрукував позовну заяву, підписав її, зробив фотокопіювання підписаної позовної заяви та долучив її до не належно заповненої форми позовної заяви створеної в підсистемі «Електронний суд».

Отже, представником позивача долучено в якості додатка завірену кваліфікаційним електронним підписом паперову копію позовної заяви, а не її оригінал.

Частиною другою статті 160 КАС України передбачено подання позовної заяви, а не її завіреної копії. Суд зауважує, що оригіналом є саме документ в електронній формі створений в системі «Електронний суд», а не завірена цифровим підписом сканована копія паперового документу.

Враховуючи те, що суд досліджує саме оригінал позовної заяви, а не його паперову копію, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху.

Суд не приймає до уваги посилання представника позивача в позовній заяві на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду у справі № 560/11012/22 від 31.08.2023, оскільки визначені фактичні обставини не є подібними, та суд зазначає.

Зміст вказаної постанови вказує, що спірним є питання щодо наявності/відсутності скріплення цифровим підписом апеляційної скарги та належного у суду обов`язку проводити перевірку на предмет підписання скарги цифровим підписом.

У даній справі у суду відсутні підстави вважати, що подані документи не скріплені цифровим підписом представника за довіреністю - ОСОБА_2 .

Крім того, Верховним Судом в постанові зазначено, що у разі недотримання порядку подання скарги, в КАС України передбачена така процесуальна дія як залишення апеляційної скарги без руху. Всупереч цих норм, апеляційним судом здійснено повернення апеляційної скарги заявнику, що не дало змогу апелянту усунути виявлені недоліки. Справа №560/11012/22 Верховним Судом направлена для продовження розгляду.

Для усунення вказаного недоліку позовної заяви, позивачу необхідно надати позовну заяву оформлену відповідно до вимог КАС України.

Щодо строку звернення з цим адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Предметом розгляду цієї справи є питання протиправності бездіяльності відповідача щодо відмови у нарахуванні та виплаті позивачу компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати як індексації грошового забезпечення, так і перерахованого грошового забезпечення в повному обсязі.

Згідно із витягом з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 «Про особовий склад» від 14.02.2022 № 107-ОС ОСОБА_1 виключено зі списків особового складу загону та всіх видів забезпечення, такого як звільненого з військової служби за підпунктом «а» (у зв`язку із закінченням строку контракту) пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» в запас, з правом носіння військової форми одягу.

На виконання судових рішень у справах № 360/386/23 та № 360/673/23 позивачу, відповідно, 15.07.2023 виплачено доплату перерахованого та виплаченого грошового забезпечення та 22.05.2024 виплачено індексацію грошового забезпечення, що підтверджується виписками по картковому рахунку.

Однак разом з виплатою вказаних сум індексації грошового забезпечення відповідач компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати не перерахував.

Не погоджуючись з такою бездіяльністю відповідача, представник позивача 09.06.2024 звернувся з позовом до суду.

Оцінюючи питання дотримання позивачем строків звернення до суду, слід зазначити таке.

Згідно з статтею 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Приписами частини першої статті 120 КАС України визначено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до частини першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 02.04.2024 у справі № 560/8194/20 сформулював наступні правові висновки у правовідносинах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати відповідно до Закону України від 19.10.2000 № 2050-ІІІ "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" (далі - Закон № 2050-ІІІ):

а) у спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів;

б) нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати зокрема і пенсії, проводиться у чітко визначений Законом № 2050-ІІІ строк - у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати;

в) з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати пенсії за попередні періоди особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів і з цього дня починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду. Звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів після закінчення цього строку є підставою, передбаченою пунктом 8 частини першої статті 240, для залишення позовної заяви без розгляду;

г) отримання листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на заяву не змінює час, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить про час, коли особа почала вчиняти активні дії щодо реалізації свого права на отримання компенсації у позасудовому чи судовому порядку.

Відповідно з вказаної дати не може розпочинатись відлік строку звернення з позовом до суду.

Зазначені правові висновки також слід застосувати і до спірних правовідносин, оскільки такі також стосуються виплати компенсації, передбаченої Законом № 2050-ІІІ.

Враховуючи те, що відповідач 15.07.2023 виплатив заборгованість на виконання рішення суду у справі № 360/386/23, суд вважає, що з 01.08.2023 починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду в частині виплати компенсації за несвоєчасну виплату доплати перерахованого та виплаченого грошового забезпечення.

Поряд з цим з позовом до суду із позовною заявою представник позивача звернувся лише 09.06.2024, тобто, з пропуском строку звернення, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте відповідної заяви позивач не надав.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У зв`язку з викладеним позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду та/або докази поважності зазначених причин в частині вимог поза шестимісячного строку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- позовної заяви в електронній формі оформленої у відповідності до статті 160 КАС України, з урахуванням мотивів викладених в ухвалі, або шляхом надання позовної заяви до суду у паперовій формі з дотриманням правил її подачі, визначених КАС України;

- заяву про поновлення строків звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду та доказами поважності зазначених причин в частині позовних поза шестимісячного строку звернення до суду.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.В. Смішлива