Справа № 320/8399/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2024 року справа №320/8399/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮЕЙ-ФУТБОЛ" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

17.02.2024 до Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮЕЙ-ФУТБОЛ" (далі позивач) із позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (далі відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), у якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДПС у м. Києві від 07.12.2023 №10108449/43340906 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 31.10.2023 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» №3 від 31.10.2023 датою подання;

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДПС у м. Києві від 07.12.2023 №10108450/43340906 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 31.10.2023 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» №4 від 31.10.2023 датою подання.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийняті відповідачем 1 на власний розсуд, в порушення Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 та Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, оскільки податковий орган не мав права вимагати документи, які не стосуються господарської операції, яка відображена у податковій накладній, та відмовляти в реєстрації у податкової накладної в разі ненадання всіх необхідних документів. У зв`язку із недотриманням відповідачем 1 вимог Порядку №1165 та Порядку №520 під час прийняття рішень №10108449/43340906 та №10108450/43340906 від 07.12.2023, такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/8399/24 передана 20.02.2024 до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 р. адміністративну справу №320/8399/24 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 р. залишено без задоволення заяву Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮЕЙ-ФУТБОЛ" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

В матеріалах справи наявні подані 21.03.2024 відзиви на позовну заяву, згідно яких відповідачі заперечували проти вимог позову у повному обсязі. ГУ ДПС у м.Києві повідомило суд, що квитанціями від 16.11.2023 року реєстрацію податкових накладних №3 від 31.10.2023 року та №4 від 31.10.2023 року ТОВ «Юей-Футбол» було зупинено. Обсяг постачання товару/послуги 73.11 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Між ТОВ «Юей-Футбол» (агент) та ТОВ «Букмекерська компанія «Фавбет» (принципал) було укладено Договір №298 комерційного посередництва від 25.07.2023 року (далі - Договір) на здійснення діяльності, направленої на пошук нових гравців в азартні ігри. Основним видом економічної діяльності позивача є КВЕД 73.11 Рекламні агентства, 73.12 Посередництво у розміщенні реклами в засобах масової інформації. На підтвердження реальності здійснення господарських операцій, зазначених у спірних податкових накладних, у вигляді первинного документу позивачем було надано контролюючому органу Договір №16/10 про надання рекрутингових та консультаційних послуг від 16.10.2023 року, укладений між ТОВ «Юей-Футбол» та ТОВ «ПРО-ПІПЛ». Як зазначає сам позивач у поясненнях вих. №17/11-2023 від 17.11.2023 року, що ним для розширення штату та у зв?язку з співпрацею з новими клієнтами було укладено зазначений Договір про надання рекрутингових та консультаційних послуг. Також позивачем було надано рахунок на оплату №50 від 30.11.2023 року, Акт наданих послуг №47 від 30.11.2023 року та платіжну інструкцію №164 від 08.12.2023 року від ТОВ «ПРО-ПІПЛ» щодо оплати послуг підбору кадрів. З аналізу зазначених документів вбачається, що ними не можна підтвердити здійснення господарських операцій, що відбулись 31.10.2023 року. Також слід зазначити, що в спірних податкових накладних в графі «кількість» агентських послуг зазначено - 1 шт., при цьому позивачем додано до матеріалів даної справи Звіт агента за період з 01.10.2023 року по 31.10.2023 року, в якому зазначено велику кількість залучених гравців. Наданими позивачем Актами приймання-передачі послуг від 31.10.2023 року також неможливо підтвердити здійснення господарських операцій, зазначених в спірних податкових накладних, оскільки зазначені в них суми та кількість агентських послуг не підтверджені ніякими первинними документами. ГУ ДПС у м. Києві наголошує на тому, що вказаними позивачем копіями документів не можливо встановити реальність здійснених господарських операцій, що знайшли відображення в спірних податкових накладних. За результатами розгляду наданих пояснень та копій підтверджуючих документів від ТОВ «Юей-Футбол» Комісією ГУ ДПС у м. Києві були надіслані Повідомлення №10051339/43340906 від 29.11.2023 року та №10051333/43340906 від 29.11.2023 року про необхідність надання додаткових пояснень та документів у зв?язку з ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригуванні, реєстрацію яких зупинено, а саме не надано документальне підтвердження надання послуг ТОВ «Про-Піпл» (Акти/звіти, банківські виписки, платіжні доручення). Так, за результатами розгляду наданих додаткових пояснень та копій підтверджуючих документів від ТОВ «Юей-Футбол» Комісією ГУ ДПС у м. Києві були прийняті рішення №10108449/43340906 від 07.12.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 31.10.2023 р. та №10108450/43340906 від 07.12.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 31.10.2023 р. з підстав ненаданням/частковим наданням платником податку додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено в ЄРПН при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково наголошуємо, що оскільки рішення Комісії були прийняті лише на підставі наданих їй документів, та прийняте лише за наслідком розгляду цих документів, вважаємо за недоцільне скасовувати оскаржувані рішення посилаючись на документи які не мали місця при поданні повідомлення, разом із документами, на підтвердження реальності здійснення господарської операції.

Також в матеріалах справи міститься подана 08.04.2024 відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на своїй правовій позиції, викладеній у позові.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство здійснює огляд та розміщення спортивних новин, публікації спортивних анонсів та подій на веб-сайті https://www.ua-football.com/.

Зазначений веб-сайт ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» використовує на підставі Ліцензійного договору №03/01-2022-02 від 03.01.2022, укладеного між Товариством (Ліцензіат) та компанією 1766 TEAM EOOD (Ліцензіар). Відповідно до умов вказаного договору Ліцензіар надає Ліцензіату одиничну ліцензію, що надає право на використання Об?єктів Ліцензіара, а саме веб-сайту https://www.ua-football.com/, доменного імені, що є складовою веб-сайту та знаку для товарів і послуг, свідоцтво №175930 від 25.09.2013. Строк використання дозволу продовжено на підставі п.5.2. Ліцензійного договору.

З метою отримання прибутку Товариство розміщує на зазначеному веб-сайті інформаційні повідомлення про послуги різних букмекерських компаній (див. наприклад, посилання https://www.ua-football.com/ua/casino). Користувачі, які відвідують веб-сайт Товариства, також мають можливість ознайомитись з послугами букмекерських компаній та перейти безпосередньо на їх веб-сайти за реферальними посиланнями Товариства. Дохід від розміщення реферальних посилань Товариство отримує у тому випадку, якщо користувач вчинить певний перелік дій на веб-сайті букмекерської компанії.

Однією з таких букмекерських компаній, інформацію про які Товариство розміщує на своєму веб-сайті, є ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ».

Між Товариством (Агент) та ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» (Принципал) укладено договір комерційного посередництва №298 від 25.07.2023, відповідно до умов якого Агент зобов?язується за дорученням та в інтересах Принципала за винагороду сприяти Принципалу в укладенні правочинів, а саме здійснювати діяльність направлену на пошук нових гравців в азартні ігри, інформування їх про послуги Принципала, збільшення кількості активних гравців Принципала.

Відповідно до п.1.2. зазначеного договору надання доручень на виконання окремих дій та виконання інших умов даного Договору здійснюється шляхом укладення Додатків до даного Договору.

Товариство розміщує на своєму веб-сайті такі реферальні посилання з інформацією про послуги Принципала: https://www.ua-football.com/ua/betting/bookmakers/14-favbet тa https://www.ua-football.com/ua/casino/57-favbet, а також аналогічні посилання в мобільній версії.

На виконання п.1.2. договору комерційного посередництва №298 від 25.07.2023 Товариство та ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» уклали Додаток №1 від 25.07.2023.

Відповідно до п.3.1. Додатку №1 обов?язки Агента за Договором вважаються належним чином виконаними за умови обов`язкового виконання потенційним клієнтом Принципала наступних дій:

3.1.1. перехід на веб-сайт Принципала за гіперпосиланням, розміщеним Агентом; та

3.1.2. реєстрація (та верифікація) унікального клієнтського рахунку гравця на веб-сайті Принципала; та

3.1.3. поповнення клієнтського рахунку гравця шляхом обміну грошових коштів на ігрові замінники у сумі не менше ніж 50 грн; та

3.1.4. здійснення ставок в азартні ігри на веб-сайті Принципала у сумі не менше ніж 50 грн.

Згідно з п.4.1.1 Додатку №1 за надання послуг з пошуку потенційних клієнтів і сприяння укладенню Принципалом договорів про участь в азартній грі із новими гравцями згідно цього Додатку №1 із застосуванням відповідного реферального посилання, Агент отримує винагороду за кожного потенційного клієнта, який виконав усі цільові дії, визначені пунктом 3.1. цього Додатку, що становить 35% чистого прибутку Принципала від участі гравця в азартних іграх на веб-сайті Принципала.

Пунктом 4.2. Додатку №1 передбачено, що розмір агентської винагороди розраховується на підставі звіту Агента, який має містити дані автоматизованих сервісів про виконання ЦДК, який направляється Агентом Принципалу щомісячно до 5-го числа місяця, наступного за звітним.

Згідно з п.4.3. Додатку №1 остаточний розмір агентської винагороди за звітний місяць, що підлягає оплаті Агенту, визначається сторонами в Акті приймання-передачі послуг та сплачується Принципалом банківським переказом на рахунок Агента протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту підписання сторонами Акту приймання-передачі послуг.

Товариство надає ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» звіти Агента та Акти приймання-передачі послуг за такими звітам за Додатком №1 до договору комерційного посередництва №298 від 25.07.2023 щомісячно в залежності від наявності прибутку Принципала від участі гравців на веб-сайті Принципала.

Відтак, чистий прибуток Принципала за 01.10.2023 до 31.10.2023 становив 16 507 482,10 грн., про що Товариством було складено Звіт Агента за період з 01.10.2023 до 31.10.2023 включно із зазначенням ID-номерів гравців, які зробили депозити на веб-сайті Принципала.

Враховуючи п.4.1.1 Додатку №1 розмір винагороди Товариства за період з 01.10.2023 до 31.10.2023 склав 6 933 142,91 гривень з урахуванням ПДВ, що підтверджується рахунком на оплату №37 від 31.10.2023 та Актом приймання-передачі послуг від 31.10.2023.

Послуги Товариства були оплачені ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ», що підтверджується інформаційним повідомленням про зарахування коштів №5130 від 09.11.2023 та випискою з банківського рахунку за 09.11.2023.

31.10.2023 на виконання вимог п.201.10. ст.201 ПК України Товариство склало, з урахуванням граничних строків реєстрації, по першій з подій (надання послуги) податкову накладну №3 та направило її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Загальна сума податкової накладної: 6 933 142,91 грн., в т.ч. ПДВ 1 155 523,82 грн.

16.11.2023 реєстрацію податкової накладної було зупинено, Товариство отримало квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної, в якій було зазначено: «обсяг постачання товару/послуги 73.11 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

23.11.2023 позивач подав ГУ ДПС у м. Києві пояснення щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. У своїх поясненнях Позивач описав порядок співпраці з ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» та надав документи, що підтверджують інформацію, яку зазначено у податковій накладній.

29.11.2023 Товариство отримало повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів №10051339/43340906.

Відповідно до зазначеного повідомлення ГУ ДПС у м. Києві пропонувало позивачу протягом 5 робочих днів з дня отримання повідомлення надати Комісії документальне підтвердження надання послуг Виконавцем ТОВ «ПРО-ПІПЛ» (Акти/звіти, БВ/ПД).

Позивач направив відповідачу 1 відповідь на зазначене повідомлення, однак документ не було прийнято у зв?язку із закінченням 5-ти денного строку.

07.12.2023 Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення №10108449/43340906 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 31.10.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв?язку з: «ненаданням / частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку».

19.12.2023 позивач направив скаргу на вказане рішення, за результатами розгляду якої відповідач 2 прийняв рішення №87878/43340906/2 від 26.12.2023, яким залишив скаргу без задоволення, а рішення без змін.

Також, на виконання п.1.2. договору комерційного посередництва №298 від 25.07.2023 Товариство та ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» уклали Додаток №2 від 25.07.2023.

Відповідно до п.3.1. Додатку №2 обов`язки Агента за Договором вважаються належним чином виконаними за умови обов`язкового виконання потенційним клієнтом Принципала наступних дій:

3.1.1. перехід на веб-сайт Принципала за гіперпосиланням, розміщеним Агентом; та

3.1.2. реєстрація (та верифікація) унікального клієнтського рахунку гравця на веб-сайті Принципала; та

3.1.3. перше поповнення клієнтського рахунку гравця шляхом обміну грошових коштів на ігрові замінники на будь-яку суму.

Згідно з п.4.1.1 Додатку №2 за надання послуг з пошуку потенційних клієнтів і сприяння укладенню Принципалом договорів про участь в азартній грі із новими гравцями згідно цього Додатку №2 із застосуванням відповідного реферального посилання, Агент отримує винагороду за кожного потенційного клієнта, який виконав усі цільові дії, визначені пунктом 3.1. цього Додатку, що становить еквівалент 65 євро у національній валюті України - гривні.

Пунктом 4.1.2. Додатку №2 передбачено, що не пізніше 25-го числа звітного місяця Принципал оплачує Агенту аванс, розрахований на підставі звіту Агента з 1 по 15 число звітного місяця, шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Агента за Погодженим курсом гривні на день оплати.

Відповідно до п.4.1.3. Додатку №2 не пізніше 10-го числа місяця, наступного за звітним, Принципал сплачує Агенту залишок суми агентської винагороди, на підставі Акту наданих послуг, що розраховується на підставі звіту Агента за відповідний місяць, шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Агента за погодженим курсом гривні на дату підписання Акту наданих послуг.

Пунктом 4.2. Додатку №2 передбачено, що розмір агентської винагороди розраховується на підставі звіту Агента, який має містити дані автоматизованих сервісів про виконання цільових дій потенційним клієнтом.

Згідно з п.4.3. Додатку №2 остаточний розмір агентської винагороди за звітний місяць, що підлягає оплаті Агенту, визначається сторонами в Акті приймання-передачі послуг та сплачується Принципалом банківським переказом на рахунок Агента протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту підписання сторонами Акту приймання-передачі послуг.

Відтак, у період з 11.10.2023 до 31.10.2023 відповідно до розрахунку вартості послуг, передбаченого п.4.1.1 Додатку №2, Товариством було надано ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» послуги на загальну вартість 1 022 611,20 грн. разом з ПДВ, що підтверджується рахунком на оплату №38 від 31.10.2023, Актом приймання-передачі послуг від 31.10.2023 та Звітом Агента за період з 11.10.2023 до 31.10.2023 включно.

Послуги ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» за зазначений період були оплачені ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» у повному обсязі, що підтверджується інформаційним повідомленням про зарахування коштів №5321 від 16.11.2023 та випискою з банківського рахунку за 16.11.2023.

31.10.2023 на виконання вимог п.201.10. ст.201 ПК України ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» склало, з урахуванням граничних строків реєстрації, по першій з подій (надання послуги) податкову накладну №4 та направило її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Загальна сума податкової накладної: 1 022 611,20 грн., в т.ч. ПДВ 170 435,20 грн.

16.11.2023 реєстрацію податкової накладної було зупинено, Товариство отримало квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної, в якій було зазначено: «обсяг постачання товару/послуги 73.11 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

23.11.2023 позивач подав ГУ ДПС у м. Києві пояснення щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. У своїх поясненнях позивач описав порядок співпраці з ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» та надав документи, що підтверджують інформацію, яку зазначено у податковій накладній.

29.11.2023 Товариство отримало повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів №10051333/43340906. Відповідно до зазначеного повідомлення ГУ ДПС у м. Києві пропонувало позивачу протягом 5 робочих днів з дня отримання повідомлення надати Комісії документальне підтвердження надання послуг Виконавцем ТОВ ПРО-ПІПЛ (Акти/звіти, БВ/ПД).

Позивач направив відповідачу 1 відповідь на зазначене повідомлення, однак документ не було прийнято у зв?язку із закінченням 5-ти денного строку.

07.12.2023 Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення №10108450/43340906 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 31.10.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв?язку з: «ненаданням / частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку».

19.12.2023 позивач направив скаргу на вказане рішення, за результатами розгляду якої відповідач 2 прийняв рішення №87879/43340906/2 від 26.12.2023, яким залишив скаргу без задоволення, рішення без змін.

Вважаючи рішення щодо відмови в реєстрації податкових накладних необґрунтованими, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов?язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов?язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодексу України (далі - ПК).

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК датою виникнення податкових зобов?язань з податку на додану вартість з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК, Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК визначено, що на дату виникнення податкових зобов??язань платник податку зобов?язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов?язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Як було встановлено судом та зазначено вище, повідомлення ГУ ДПС у м. Києві №10051333/43340906 та №10051339/43340906 від 29.11.2023 містили пропозицію надати документальне підтвердження надання послуг Виконавцем ТОВ «ПРО-ПІПЛ» (Акти/звіти, БВ/ПД).

У своїх поясненнях від 23.11.2023 позивачем було зазначено про те, що штат підприємства нараховує 7 працівників та надано штатний розпис на підтвердження. Крім цього, позивачем було зазначено про те, що він самостійно розміщує рекламу на рекламних майданчиках та уклав договір з ТОВ «ПРО-ПІПЛ» про надання рекрутингових та консультаційних послуг №16/10 від 16.10.2023 з метою розширення штату. Зазначений договір також було надано відповідачу 1.

Позивач у своїх поясненнях жодним чином не зазначав про те, що ТОВ «ПРО-ПІПЛ» є субпідрядником та надає позивачу рекламні, маркетингові чи будь-які інші послуги, які потім використовує для надання агентських послуг ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ», що дало б підстави податковому органу запитувати документи, які стосуються господарських відносин безпосередньо Позивача і ТОВ «ПРО-ПІПЛ».

Крім цього, із самого договору між позивачем і ТОВ «ПРО-ПІПЛ» вбачається, що ТОВ «ПРО-ПІПЛ» надає позивачу рекрутингові та консультаційні послуги щодо підбору та пошуку персоналу.

Згідно пояснень позивача, які були надані до суду, а також до податкового органу, згадка про наявні відносини з ТОВ «ПРО-ПІПЛ» була направлена виключно на те, щоб продемонструвати, що позивач є добросовісним платником податків та намагається не просто зберегти робочі місця, а має наміри розширювати штат та працевлаштовувати нових працівників.

Відтак, наявність господарських відносин між позивачем та ТОВ «ПРО-ПІПЛ» жодним чином не стосуються відносин позивача та ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ», на якого були складені спірні податкові накладні, і тим більше не стосується господарських операцій, інформація про які була відображена у цих податкових накладних.

Крім того, як вже було зазначено вище, разом з поясненнями від 23.11.2023 позивач надав ГУ ДПС у м. Києві підтверджуючі документи щодо операцій, які відображені в податкових накладних та стосуються першої події, зокрема, договір комерційного посередництва №298 від 25.07.2023 з додатками, рахунки, акти приймання-передачі та звіти Агента.

Також слід зазначити, що на момент подання пояснень ТОВ «БУКМЕКЕРСЬКА КОМПАНІЯ «ФАВБЕТ» вже оплатило послуги позивача і тому, з метою додаткового підтвердження реальності операції, позивач також надав відповідачу 1 інформаційні повідомлення про зарахування коштів та виписки з банківського рахунку.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України за №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246).

Положеннями пункту 2 Порядку №1246 (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до абзацу 10 пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, крім іншого, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набула чинності з 01.02.2020, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов?язки їх членів (далі - Порядок №1165).

Згідно з положеннями пункту 3 Порядку №1165 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг 1х постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень. Значення показників D та Р розраховується згідно вказаних формул та відображаються в електронному кабінеті платнику податку.

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом;

5) у податковій накладній/розрахунку коригування відображені виключно операції з продукцією/товарами, що підпадають під визначення груп 1-24 УКТЗЕД (крім підакцизних товарів), за умови, що такі накладна/розрахунок складені платником податку, який належить до мікропідприємства або малого підприємства відповідно до частини другої статті 2 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" та основним видом діяльності якого є хоча б один з таких видів економічної діяльності відповідно до КВЕД (згідно переліку).

Ознаки безумовної реєстрації, зазначені у цьому підпункті, застосовуються протягом періоду дії воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 "Про введення воєнного стану в Україні";

6) обсяг постачання, зазначений у поданій для реєстрації в Реєстрі податковій накладній, яка підлягає наданню отримувачу (покупцю), не перевищує 5 тис. гривень за умови, що стосовно платника податку відсутнє діюче рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більш як у трьох (включно) платників податку;

7) загальна сума абсолютних значень коригування на зменшення суми компенсації вартості товару/послуги їх постачальнику та/або загальна сума абсолютних значень коригування на збільшення суми компенсації вартості товару/послуги їх постачальнику, зазначених у поданому для реєстрації в Реєстрі розрахунку коригування до податкової накладної, не перевищує 5 тис. гривень за умови, що стосовно платника податку відсутнє діюче рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більш як у трьох (включно) платників податку.

Обсяг операцій у поточному місяці, зазначених у зареєстрованих в Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування відповідно до підпунктів 6 і 7 цього пункту, 3 урахуванням обсягу операцій у поданій для реєстрації в Реєстрі податковій накладній/розрахунку коригування не перевищує 500 тис. гривень.

Як зазначено у пункті 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Таким чином, нормами податкового законодавства встановлено обов`язок платника податку на додану вартість скласти податкову накладну на дату виникнення податкових зобов?язань та зареєструвати таку податкову накладну в ЄРПН. Направлена податкова накладна в автоматичному режимі перевіряється на відповідність ознакам безумовної реєстрації, і якщо такі ознаки наявні, реєстрація такої податкової накладної (або розрахунку коригування) не зупиняється. У випадку ж подання для реєстрації в ЄРПН податкової накладної (розрахунку коригування), що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, контролюючий орган наділений повноваженнями на здійснення автоматизованого моніторингу такої податкової накладної на відповідність критеріям ризиковості платника податку, а також показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. У разі коли за результатами моніторингу встановлено відповідність господарської операції хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції (за виключенням випадку, коли податкова накладна направлена на реєстрацію платником податку, який відповідає хоча 6 одному показнику позитивної податкової історії), реєстрація податкової накладної (розрахунку коригування) зупиняється. У разі зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) платнику податків надсилається квитанція, у якій в обов?язковому порядку зазначається, крім іншого, критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної розрахунку коригування в ЄРПН, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також пропозиція надати пояснення та копії документів, необхідні для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Додатком №3 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до п. 1 вказаного порядку, Критерієм ризиковості здійснення операцій визначено: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов?язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі.

Запропонувавши позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, контролюючий орган не визначив конкретного переліку документів, які він вважає належними та достатніми для прийняття позитивного рішення.

Загальне посилання на вичерпний перелік документів контролюючим органом не є достатнім, а перелік документів, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення контролюючим органом, повинен бути конкретизований та чіткий. Дотримання вимоги чіткості і недвозначності щодо інформації, яка зазначена в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, є особливо важливим з огляду на специфіку податкового законодавства та наслідки недотримання платником податків вимог щодо подання неповного переліку документів.

Згідно загальних вимогам, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Пропозиція контролюючого органу про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної без наведення переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття позитивного рішення, призводить до ситуації невизначеності та необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. У випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб?єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Наведене відповідає усталеній правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 21.05.2019 по справі №0940/1240/18, постанові від 14.05.2019 по справі №817/1356/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18, від 14.12.2022 у справі №560/11825/21.

Відповідно до пункту 2 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520) прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 5 вказаного порядку передбачено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; Порядку; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, вищенаведені норми містять орієнтовний перелік документів, необхідних для розгляду комісією регіонального рівня питання про прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН, який може відрізнятись для кожної конкретної господарської операції з урахуванням специфіки діяльності платника податків, особливостей здійснення господарської операції (наприклад, поставка, товару, робіт або послуг), події, за якою складено податкову накладну (дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг або дата отримання платником податку товарів/послуг) тощо.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач подав до податкового органу пояснення та копії документів щодо господарських операцій, реєстрацію податкових накладних по яких зупинено. Разом з тим, комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригувань, незважаючи на надані пояснення та додані документи, що підтверджують наведені у поясненнях факти, прийняла оскаржувані рішення.

Верховний Суд у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

В постанові Верховного Суду від 02.07.2019 по справі №140/2160/18, зазначено, про те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відмова у прийнятті до реєстрації податкової накладної з підстав недостатності документів для прийняття рішення про реєстрацію можлива виключно за умови наявності вичерпного переліку таких документів. Протилежний підхід зумовлює зловживання відповідачем щодо своїх реєстраційних повноважень та суперечить вже згаданому вище принципу правової визначеності.

Таким чином, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникла можливість прояву нічим не обмеженої дискреції.

Зазначений висновок підтверджується практикою Верховного Суду з аналогічних справ. Так, постановою ВС від 10.06.2021 у справі №822/1886/18, якою було відмовлено у задоволенні касаційної скарги та підтримано висновки судів першої та апеляційної інстанції, суд касаційної інстанції вказав, що рішення Комісії повинні містити чіткі підстави для відмови в реєстрації податкових накладних, у даному випадку, або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, або надання платником податку копій документів, які не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі №480/4038/18 та від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18.

Вказане, призвело до прояву суб?єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов?язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 10.04.2020 у справі №819/330/18.

Позивачем надані до контролюючого органу документи та пояснення у сукупності з наявними доказами в матеріалах справи підтверджують здійснення господарських операцій, за наслідками виконання яких складені спірні податкові накладні.

Водночас, відсутність певного документа, його недоліки чи ненадання такого документу контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування без наведення відповідного обґрунтування, а також за умови, якщо інші надані документи підтверджують проведення господарської операції.

Крім того суд акцентує увагу, що відповідач 1 не мав права відмовляти в реєстрації спірних податкових накладних з огляду на документи, які стосуються відносин з ТОВ «ПРО-ПІПЛ», оскільки такі документи не мають жодного відношення до господарських операцій, які відображені в таких накладних.

Верховний Суд у постанові від 07.12.2022 у справі №500/2237/20 зазначив, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Відповідно до висновку Верховного Суду, сформованого у постанові від 10.04.2020 справі №819/330/18, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

Верховний Суд у постанові від 06.12.2022 у справі №120/15977/21-а доповнив зазначені вище позиції, вказавши, що приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків за зовнішніми (формальними) критеріями для оцінювання наявності чи відсутності підстав для реєстрації податкової накладної.

Отже, з аналізу позицій Верховного Суду слідує висновок, що контролюючий орган для оцінювання наявності чи відсутності підстав для реєстрації податкової накладної проводить моніторинг операції за зовнішніми (формальними) критеріями, тобто досліджуючи первинні документи, що підтверджують безпосередньо факт здійснення господарської операції, щодо якої складено податкову накладну. Дослідження інших питань може бути проведено лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Порядок реєстрації податкових накладних не передбачає право контролюючого органу діяти на власний розсуд, адже Порядком №1246 унормовано підстави відмови в реєстрації податкової накладної, і якщо такі підстави відсутні, контролюючий орган повинен зареєструвати подану платником податкову накладну.

Отже, такі повноваження та порядок їх реалізації передбачають лише один вид правомірної поведінки контролюючого органу зареєструвати податкову накладну або вмотивованим рішенням відмовити в її реєстрації, за законом у цього органу немає вибору між декількома можливими правомірними рішеннями. Отже, такі повноваження контролюючого органу не є дискреційними.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що зобов?язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН подані позивачем податкові накладні є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права (постанови Верховного Суду від 03.11.2021 у справі №360/2460/20, від 27.10.2022 у справі №360/3253/20, від 25.11.2022 у справі №320/3484/21).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов?язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наведених обставин у сукупності, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 КАС України.

Позивачем під час розгляду справи було сплачено судовий збір на суму 6056,00 грн.

Враховуючи наведене, судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6056,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень відповідача 1, оскільки рішення саме комісії регіонального рівня призвели до спірних правовідносин.

Щодо заяви позивача про компенсацію судових витрат, понесених позивачем на правову допомогу в сумі 16930,00 грн, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною третьою статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з положенням частини першої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Як вбачається з пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

З наведеної норми вбачається, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено.

Отже, розподілу підлягає навіть кредиторська заборгованість позивача зі сплати витрат на професійну правничу допомогу, надання якої підтверджується відповідними доказами.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 03.10.2019 у справі №922/445/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 85211544) та постанові від 20.12.2019 у справі №903/125/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 86504028).

Відповідно до положень частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 6 статті 134 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частиною сьомою статті 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу наведених положень статті 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний з позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.09.2018 у справі №810/4749/15 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 76397938).

При цьому, з імперативних положень частини шостої статті 134 КАС України вбачається, що зменшити розмір витрат на правничу допомогу через їх неспівмірність суд може виключно у разі наявності відповідного клопотання іншої сторони про це. Отже, за відсутності такого клопотання суд не може надавати оцінку співмірності витрат на правничу допомогу за власною ініціативою, а лише перевіряє, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України", від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України", від 30 березня 2004 року у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у справі "East/West Alliance Limited" проти України" Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "Ботацці проти Італії", заява №34884/97, п.30).

У пункті 269 рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Отже, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо. Водночас, надання такої оцінки можливо, виходячи з аналізу частини шостої статті 134 КАС України, виключно у разі наявності відповідного клопотання іншої сторони про зменшення розміру витрат на правничу допомогу через їх неспівмірність.

У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.12.2019 у справі №520/1849/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 86504176).

Суд зазначає, що матеріали справи містять наступні документи на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу а саме: ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АІ №1539245, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КС №10598/10 на ім`я ОСОБА_1 , копія Договору про надання правничої допомоги №13/12-23 від 13.12.2023; копія Додаткової угоди №1 від 01.02.2024 до Договору про надання правничої допомоги №13/12-23 від 13.12.2023; копія Акта приймання-передачі наданих послуг №20/02-24 від 20.02.2024; копія рахунка на оплату за надані послуги №20/02/24 від 20.02.2024; копія платіжної інструкції №43 від 21.02.2024; копія Акта приймання-передачі наданих послуг №25/03-24 від 25.03.2024; копія рахунка на оплату за надані послуги №25/03/24 від 25.03.2024; копія платіжної інструкції №70 від 01.04.2024. Таким чином, понесені позивачем витрати на правничу допомогу в загальній сумі 16930,00 грн. підтверджені доказами, що були надані позивачем до матеріалів справи.

Заперечень щодо заявлених витрат від відповідачів до суду не надходило.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення на користь позивача витрат на правову допомогу у розмірі 16930,00 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮЕЙ-ФУТБОЛ" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДПС у м. Києві від 07.12.2023 №10108449/43340906 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 31.10.2023 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» №3 від 31.10.2023 датою подання;

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДПС у м. Києві від 07.12.2023 №10108450/43340906 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 31.10.2023 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» №4 від 31.10.2023 датою подання;

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6056,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві;

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» понесені судові витрати на правову допомогу у розмірі 16930,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.