Справа № 160/5358/24
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2024-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 червня 2024 року Справа № 160/5358/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу №160/5358/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування в частині наказу,-
УСТАНОВИВ:
26.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 221к від 05 лютого 2024 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування в частині наказу, залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
08.03.2024 року позивачем усунуті недоліки позовної заяви, згідно ухвали суду від 04.03.2024 року.
Ухвалою суду від 12.03.2024 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/5358/24, та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку положень ст. 262 КАС України.
Витребувано також від відповідача належним чином засвідчені копії для залучення до матеріалів справи, зокрема:
- наказ № 221к від 05 лютого 2024 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;
- всі наявні матеріали що стосуються притягнення позивача притягнення до дисциплінарної відповідальності та всі наявні докази щодо суті спору.
11.04.2024 року відповідачем подано відзив на позовну заяву по справі №160/5358/24. Долучені додаткові докази по справі.
Ухвалою суду від 10.05.2024 року продовжено строк розгляду адміністративної справи №160/5358/24 до 11.06.2024 року, включно.
У відповідності до приписів статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 11.06.2024 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач проходить службу на посаді поліцейської офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, має звання лейтенант поліції, спеціальний жетон 0007385.
Згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 221к від 05.02.2024 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУН ГУНП в Дніпропетровській області позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність.
З наказом №221к ознайомлено позивача 12.02.2024 року.
Позивач вважає наказ № 221к про притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, з ним не погоджується, оскільки, вважає, що в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення.
Як наслідок, посилається на те, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності, з огляду на відсутність беззаперечних доказів вчинення ним дисциплінарного проступку, є підставою для скасування такого Наказу № 221 к.
За викладених обставин, вважає, що службове розслідування не було проведено при повному, об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, перевірні та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок.
Окрім того, позивач посилається на те, що відповідачем було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
До суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області на позовну заяву позивача, в якому відповідач позов не визнає, вважає його необґрунтованим та безпідставним, з огляду на таке.
Відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського.
Вважають, що ОСОБА_2 склавши Присягу, добровільно взяв на себе вищевказані зобов`язання, і був обізнаний, що за порушення цих вимог його буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби в поліції.
Щодо неналежного розгляду звернення громадян та не вжиті заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей, вказують про те, що згідно відповідно до приписів ч. 1 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» передбачено, що органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Згідно пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 № 100 визначено, що поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.
Отже, вважають, що позивач, як працівник державного органу зобов`язаний був всебічно дослідити відомості викладені зверненнях, здійснювати контролю за додержанням установленої законодавством процедури розгляду звернень громадян та вживати вичерпних заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей про можливе правопорушення.
Таким чином, комісією з проведення службового розслідування обґрунтовано зазначено про порушення службової дисципліни допущеного поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Іотовим Д. М.
ІV. ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.03.2024 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами в порядку положень ст. 262 КАС України.
Також, цією ухвалою суду від 12.03.2024 року, третій особі було запропоновано надати пояснення по справі.
Станом на 11.06.2024 року від третьої особи письмові пояснення по справі не надали, хоча третя особа повідомлялася судом належним чином згідно з положень КАС України, що також підтверджується матеріалами справи.
V. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Суд, дослідив матеріали справи, з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінив докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізував застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Згідно матеріалів справи, 22.12.2023 року поліцейськими управління головної інспекції ГУНП проведено перевірку організації службової діяльності поліцейських офіцерів громад сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП, які виконують свої службові обов`язки на території Підгородненської та Слобожанської територіальних громад за окремими напрямками службової діяльності, під час якої встановлені відомості неналежного виконання службових обов`язків окремими поліцейськими офіцерами громад СВГ ВП Дніпровського РУП (доповідна записка ГУНП від 02.01.2023 року № 50/1-25).
Перевіркою службової діяльності ПОГ СВГ ВП Дніпровського РУП встановлено, що поліцейськими офіцерами громад допускаються факти неналежного розгляду звернень громадян, непроведення об`єктивної та всебічної перевірки викладених в таких заявах відомостей.
Згідно матеріалів службового розслідування, вказаний матеріали було доручено поліцейському офіцеру громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанту поліції ОСОБА_1 , який нехтуючи вимогами пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, невідкладно відповідний рапорт про наявність в ньому ознак вчинення кримінального правопорушення не склав та заходів щодо повернення його до чергової частини відділення поліції для подальшого скерування до слідчого підрозділу, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не вжив, повну, об`єктивну та всебічну перевірку не провів, у зв`язку з чим досудове розслідування за обставинами, котрі викладені у вказаному матеріалі не розпочиналось.
Зі змісту вказаного матеріалу ЄО ВП встановлено, що ОСОБА_8 звернувся до Національної поліції України щодо зловживання владою головою Підгородненської територіальної громади ОСОБА_9 під час здійснення операцій з земельними ділянками на території громади.
Окрім того, лейтенант поліції ОСОБА_6 нехтуючи нормами положень чинного законодавства, об`єктивно і всебічно відомості, викладені у заяві ОСОБА_10 , (СО ВП від 14.08.2023 року за №8971) не перевірив, заявника та зазначену у зверненні особу порушника не опитав, можливих свідків та очевидців не встановив, при цьому встановивши особу порушника - ОСОБА_11 , протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 173 КУпАП не склав, а довідкою списав вказаний матеріал єдиного обліку до справи ВП.
Також, за результатами проведеної перевірки службової діяльності ПОГ, було встановлено, що під час складання поліцейськими офіцерами громад постанов про накладення адміністративного стягнення по справам про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, допускаються порушення вимог ст. 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 року № 1395.
Згідно матеріалів службового розслідування, лейтенантом поліції ОСОБА_7 у порушення положень чинного законодавства, вимог пункту 3 частини 3 статті 283 КУпАП та пункту 2 розділу IV Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, у винесеній постанові від 10.08.2023 року серії EAT № 7499860 за ч. 1 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_14 не вказано технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис вчиненого правопорушення.
Аналогічні порушення допущені лейтенантом поліції ОСОБА_7 в постановах по справам про адміністративні правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху від 28.10.2023 року EAT № 8031283 за ч. 1 ст. 122 КУпАП, від 30.08.2023 року EAT №7631413, 7631700, 7631133 і 7630618 за ч.2 ст. 122 КУпАП, від 31.08.2023 року EAT №7636067 за ч. 2 ст. 122 КУпАП, від 06.09.2023 року EAT №7689889 за ч. 1 ст. 122 КУпАП та від 01.11.2023 року EAT № 8055335 за ч. 1 ст. 122 КУпАП.
Позивач, не погодившись з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, вважаючи його незаконними та безпідставним, звернувся до суду з позовною заявою про його скасування.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
VІ. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Закон України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Поняття службової дисципліни закріплено статтею 1 Дисциплінарного статуту, де зазначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до частини 1 статті 3 Дисциплінарного Статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:
1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;
2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;
3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;
4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;
5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;
6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;
7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;
8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Закону № 580-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За приписами ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Згідно ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Приписами ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Умовами ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Аналіз наведених норм Дисциплінарного статуту дає підстави для висновку про те, що виключно за вчинення поліцейським дисциплінарного проступку та у разі встановлення його вини у вчиненні цього дисциплінарного проступку, до поліцейського застосовується дисциплінарне стягнення.
VІІ. ОЦІНКА СУДУ
З висновку службового розслідування вбачається, що комісією з проведення службового розслідування було встановлено порушення службової дисципліни допущеного поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
У зв`язку із наведеним, враховуючи наявність дисциплінарного стягнення (сувора догана, оголошена наказом ГУНП від 11.09.2023 №1691к), посадовими особами відповідача було застосувано до поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0007385) дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Вказані висновки дисциплінарної комісії суд вважає обґрунтованими та такими, що підтверджені наявними у справі доказами, з огляду на таке.
Перевіркою службової діяльності ПОГ СВГ ВП Дніпровського РУП встановлено, що поліцейськими офіцерами громад допускаються факти неналежного розгляду звернень громадян, не проведення об`єктивної та всебічної перевірки викладених в таких заявах відомостей.
Вказаний матеріали було доручено поліцейському офіцеру громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанту поліції ОСОБА_1 який нехтуючи вимогами пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 (далі - Порядок, затверджений наказом МВС України від 08.02.2019 № 100), невідкладно відповідний рапорт про наявність в ньому ознак вчинення кримінального правопорушення не склав та заходів щодо повернення його до чергової частини відділення поліції для подальшого скерування до слідчого підрозділу, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не вжив, повну, об`єктивну та всебічну перевірку не провів, у зв`язку з чим досудове розслідування за обставинами, котрі викладені у вказаному матеріалі не розпочиналось.
Зі змісту вказаного матеріалу ЄО ВП встановлено, що ОСОБА_8 звернувся до Національної поліції України щодо зловживання владою головою Підгородненської територіальної громади ОСОБА_9 під час здійснення операцій з земельними ділянками на території громади.
Так, статті 15 та 19 Закону України «Пре звернення громадян» від 02.10.1996 №394/96-ВР, зобов`язує органи державної влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, медіа, їх керівників та інших посадових осіб:
об`єктивно, всебічно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв клопотань);
вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина.
Згідно з пунктом 2 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.
Згідно положень ст. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), завданням цього кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності (ст. 9 КУпАП).
Вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису, тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб (ст. 17З2 КУпАП).
Відповідно до вимог ст. 255 КУпАП, уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції України мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 1732 КУпАП.
Справу про вказане адміністративне правопорушення розглядають судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів (ст. 221 КУпАП).
Таким чином, лейтенант поліції ОСОБА_6 нехтуючи вищевказаними нормами, об`єктивно і всебічно відомості, викладені у заяві ОСОБА_10 , (СО ВП від 14.08.2023 за №8971) не перевірив, заявника та зазначену у зверненні особу порушника не опитав, можливих свідків та очевидців не встановив, при цьому встановивши особу порушника - ОСОБА_11 , протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173 КУпАП не склав, а довідкою списав вказаний матеріал єдиного обліку до справи ВП.
Також, за результатами проведеної перевірки службової діяльності ПОГ, встановлено, що під час складання поліцейськими офіцерами громад постанов про накладення адміністративного стягнення по справам про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, допускаються порушення вимог ст. 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395 (далі - Інструкція, затверджена наказом МВС України від 07.11.2015 №1395).
Так, пунктом 3 частиною 3 статті 283 КУпАП передбачено, що постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинна містити відомості про технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис (якщо такий запис здійснювався).
Відповідно до пункту 2 розділу IV Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення повинен відповідати статті 283 КУпАП.
Так, лейтенантом поліції ОСОБА_7 у порушення вищевказаних вимог пункту 3 частини 3 статті 283 КУпАП та пункту 2 розділу IV Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, у винесеній постанові від 10.08.2023 серії EAT № 7499860 за ч. 1 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_14 не вказано технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис вчиненого правопорушення.
Аналогічні порушення допущені лейтенантом поліції ОСОБА_7 в постановах по справам про адміністративні правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху від 28.10.2023 EAT № 8031283 за ч.1 ст. 122 КУпАП, від 30.08.2023 EAT № 7631413, 7631700, 7631133 і 7630618 за ч.2 ст. 122 КУпАП, від 31.08.2023 EAT №7636067 за ч. 2 ст. 122 КУпАП, від 06.09.2023 EAT №7689889 за ч. 1 ст. 122 КУпАП та від 01.11.2023 EAT №8055335 за ч. 1 ст. 122 КУпАП.
За викладених обставин, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивача службової дисципліни допущеного поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
За викладених обставин, висновки службового розслідування про допущення позивачем порушення службової дисципліни є правомірними та таким, що відповідає обставинам, встановленим під час проведення службового розслідування та розгляду справи.
При цьому, застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, відповідач врахував тяжкість проступку, та всі обставини, що мають суттєве значення.
Згідно ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
При цьому, кожний наступний вид дисциплінарного стягнення є суворішим за попередні.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що допущений позивачем в умовах воєнного стану проступок відповідає застосованому до нього такому дисциплінарному стягненню.
З огляду на викладене та враховуючи доведеність проступку позивача, суд дійшов висновку, що дисциплінарна комісія у цьому конкретному випадку встановила обставини дисциплінарного правопорушення, застосувала до позивача співмірний з допущеними в умовах воєнного стану порушеннями захід дисциплінарного стягнення, а тому оскаржуваний позивачем наказ від 05.02.2024 року за №221к в оскаржуваній частині є правомірним та не підлягає скасуванню.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного
Враховуючи сукупність викладених обставин, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення позовних вимог.
VІІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані та доведені позовні вимоги у вказаній вище частині.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування в частині наказу, без задоволення.
Щодо розподілу судових витрат.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, згідно ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування в частині наказу залишити без задоволення.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 11.06.2024 року.

Суддя В.В. Ільков