Справа № 320/21246/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2024-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 червня 2024 року м. Київ 320/21246/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши матеріали справи та заяви про усунення недоліків у заяві про уточнення (збільшення позовних вимог) у справі за позовом Комунального підприємства Київської обласної ради "Переяслав-мельницьктепломережа" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов"язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство Київської обласної ради "Переяслав-Хмельницьктепломережа" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області та просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення від 22.05.2023 № 303/4-1036 "Про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу";

зобов"язати вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме:

з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн;

з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн;

в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2023, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Харченко С.В.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 суддю Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В. було звільнено у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Головенка О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.05.2024 о 10:30.

24.05.2024 до суду від представника позивача надійшла заява про уточнення (збільшення позовних вимог) позовної заяви, відповідно до якої останній просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення від 22.05.2023 № 303/4-1036 "Про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу";

зобов"язати вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме:

з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн;

з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн;

в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.10.2023 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 1 851 437,73 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 19.03.2024 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 19 444,50 грн;

зобов?язати Головне управління ДПС у Київській області відновити попередній правовий стан шляхом скасування, відкликання платіжних інструкцій про списання (стягнення коштів) з рахунків КП КОР «Переяслав-Хмельницьктепломережа», відкритих в АТ «Перший Український міжнародний банк», АТ «Сенс Банк», АТ «Райффайзен Банк», АТ «Приват Банк» на загальну суму 8015 381,04 грн та повернення списаних коштів на рахунки позивача.

Ухвалою від 24.05.2024 дану заяву було залишено без руху, оскільки її подано позивачем без дотримання норм встановлених КАС України та запропоновано усунути їх шляхом подання до суду доказів сплатити судового збору, подати правове обґрунтування протиправності оскаржуваних рішень, пояснення щодо взаємозв"язку та винекнення підстав звернення з даними вимогами до суду та об"єднання їх з попередніми вимогами, а також обгрунтованого клопотання про порушення строку звернення до суду з посиланням на письмові докази.

Так, на виконання вимог ухвали від 24.05.2024 заявником направлено заяву з доказми сплати судового збору, обгрунтуваннями щодо взаємозв"язку та винекнення підстав звернення з даними вимогами до суду та об"єднання їх з попередніми вимогами, а також клопотання про поновлення строків звернення до суду в частині оскардження податкового повідомлення - рішення від 24.10.2023 № 7.

Розглянувши дані заяви, суд вважає за можливе зазначене наступне.

Щодо заяви з доказми сплати судового збору та правового обгрунтування щодо взаємозв"язку та винекнення підстав звернення з даними вимогами до суду та об"єднання їх з попередніми вимогами, то на думку суду, позивачем усунуто недоліки в цій частині та які були зазначені в ухвалі суду від 24.05.2024.

Щодо клопотання про поновлення строку звернення до суду в частині оскардження податкового повідомлення - рішення від 24.10.2023 № 7, суд вказує та таке.

За приписами ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 та 169 КАС України.

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 ст. 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Водночас норма п. 56.19 ст. 56 ПК України є спеціальною щодо норми ч. 4 ст. 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 п. 56.18 ст. 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 цієї статті.

При цьому, Верховний Суд у вищезазначеній постанові зазначив про відступ від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 у справі № 2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Згідно з абзацом 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазвичай ці два моменти збігаються, але це не обов`язково. Тому при визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення.

Йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Так, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 24.02.2021 у справі № 800/30/17 зауважила, що вжиття конструкції повинна була дізнатися слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом або заявою про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Постановою Верховного Суду від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів КАС ВС висловила правову позицію про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платник податків не використовував процедуру досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається ч. 2 ст. 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак слід зверути увагу і на інші висновки, які вказані Верховним Судом, а саме, що попередньо застосовувалася практика звернення з такими позовами протягом 1095 днів з моменту отримання повідомлення-рішення. Тому наголосив на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Отже, обчислюючи шестимісячний строк звернення до суду в подібних до цієї справах, суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним із поважних причин.

Враховую, що усі оскаржувані рішення є повязаними між собою, та спірні правовідносини між контролюючим органом та позивачем зв"явились до прийняття податкового повідомлення - рішення від 24.10.2023 № 7, а також у зв"язку зі зміною сталої практики застосування строків оскардження таких рішень, суд вважає за можливе задовольнити заяву заявника щодо поновлення строку звернення до суду та прийняття до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 47, 122, 161, 166, 169, 241, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву представнимка Комунального підприємства Київської обласної ради "Переяслав-Хмельницьктепломережа" про новлення строку звернення до суду - задовольнити, а заяву про збільшення позовних вимог прийняти до розгляду.

Копію даної ухвали видати (направити) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.