Справа № 580/2146/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 року справа № 580/2146/24

14 годин 43 хвилини м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання В.С.Проценко розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу №580/2146/24 за позовом фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [представник - адвокат Чакалов Р.К. за ордером серії СА №1078705] до Головного управління ДПС України у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ ВП 44131663) [представник - Некоз А.В. згідно з випискою з ЄДР] про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА /ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

29.02.2024 вх. 10945/24 позивач у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС України у Черкаській області від 15.09.2023 № про застосування санкцій у сумі 286592.70 грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС України у Черкаській області від 15.09.2023 № про застосування санкцій у сумі 5100 грн.

Ухвалою суду від 29.02.2024 позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

08.05.2024 суд здійснив перехід із спрощеного провадження до загального, 16.05.2024 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

В обґрунтуванні позовних вимог зазначається, що на підставі наказу про проведення фактичної перевірки №1410-п від 25.07.2023 ГУ ДПС у Черкаській області складений акт від 07.08.2023 №8135/23-00-07-07-01/, де зафіксовані порушення: п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону України № 265/95ВР від 06 липня 1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями (далі - Закон № 265/95ВР) та прийняте податкове повідомлення-рішення (далі ППР) від 15.09.2023 № з накладенням штрафних санкцій у сумі 286592,70 грн - за не проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та не роздрукування відповідного розрахункового документа - відповідальність передбачена п. 1. ст.17 Закону №265/95ВР та ППР від 15.09.2023 № за яким Головним управлінням ДПС у Черкаській області накладено санкцію у сумі 5100 грн - штраф у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості на підставі п.7 ст. 17 Закону №265/95ВР. Позивач вважає рішення протиправними та такими, що належать скасуванню.

04.04.2024 у додаткових поясненнях зазначає, що йдеться про камеральну, а не фактичну перевірку, позаяк акт складений відповідачем виключно на підставі даних системи обліку даних РРО (СОД РРО).

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав, 22.03.2024 вх. № 15032/24 надано до суду відзив на позовну заяву, де зазначається, що відповідно до наказу Головного управління ДПС у Черкаській області «Про проведення фактичної перевірки» з метою контролю за дотримання вимог законодавства з питань обліку товарних запасів, відображення обов`язкових реквізитів в розрахункових документах та фіскальних звітах, наявності документів, що підтверджують походження товарів, регулювання обігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладання трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) в період з 26.07.2023 до 04.08.2023 проведена фактична перевірка ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності за адресом: АДРЕСА_2 . ГУ ДПС за результатами проведеної перевірки встановлені факти надання інформації платником податку до інформаційно-аналітичної бази контролюючого органу про продаж/реалізацію підакцизних товарів та проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (допущене порушено вимог п.11 ст. 3 Закону №265/95ВР) у зв`язку з чим обгрунтовано прийнято ППР від 15.09.2023 № на суму 5100 грн (а.с.30, а.с.56). На підставі проведених розрахункових операцій зі споживачем через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи розрахункові документи не відповідають вимогам - не містили коду марок підакцизної продукції, встановлено порушення п.1, 2 ст. 3 Закону №265/95-ВР у зв?язку з чим правомірно прийняте ППР від 15.09.2023 № на суму 286592,70 грн (а.с.18, а.с.50). Представник позивача у судовому засіданні щодо додатка (реєстр фіскальних чеків згідно інформації наданої ФОП) до акта від 07.08.2023 №8135/23-00-07-07-01/ пояснила технічною опискою у номері №81352/23-00-07-07-01/ (а.с.28-29) та зазначила, що окремі недоліки оформлення у процедурі фіксації виявлених порушень не можуть нівелювати зміст та наслідки проведеного контролю за наявного податкового правопорушення за відсутності у розрахункових документах у 2022 році серії та номеру марок акцизного податку (значення Null) та не підтвердження платником походження підакцихних товарів, що зазначені в актах зняття залишків товарнів на тороговельному обєкті, підписаному перевіряючими та позивачем (а.с.21-27).

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

На підставі п.20.1.2, 20.1.4, 20.1.8-20.1.11 п.20.1 ст.20, пп.75.1.3 п.75.1 ст.75, пп.80.2.2. п.80.2. ст.80 Податкового кодексу України (Кодекс №2755) згідно з наказом від 25.07.2023 №1410-п (а.с.33, а.с.40) про проведення фактичної перевірки з 26.07.2023 та направлень від 25.07.2023 (а.с.34-38) з відома ФОП ОСОБА_1 працівниками ГУ ДПС у Черкаській області проведена фактична перевірка за місцем фактичного провадження діяльності за адресом: АДРЕСА_2 , з 26.07.2023 тривалістю 10 діб.

07.08.2023 ГУ ДПС у Черкаській області прийнятий акт №8135/23-00-07-07-01/ про результати фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 з додатком, де з пояснення представника стверджується про допущену описку в одній цифрі №81352/23-00-07-07-01/, проте РНОКПП ідентифікує позивача. В акті зафіксовані порушення: п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону № 265/95ВР.

15.09.2023 відповідачем прийняті ППР № - застосовано до позивача фінанасові (штрафні) санкції у сумі 286592,70 грн - за не проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи, та відповідно нероздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції відповідальність передбачено п. 1. ст.17 Закону №265/95ВР та № - застосовано до позивача фінанасові (штрафні) санкції у сумі 5100 грн штраф у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості, п.7 ст. 17 Закону №265/95-ВР.

07.08.2023 актом №1208/23-00-07-07-01 засвідчений факт неявки позивача для ознайомлення та підписання матеріалів перевірки (а.с.32). Перевіркою встановлено, що через РРО/ПРРО фіскальний номер , , , , роздруковувалися розрахункові документи невстановленої форми та змісту, тобто без наявних обовязкових реквізитів, передбачених наказом МФУ від 21.01.2016 №13.

Позивач використав право на адміністративне оскарження та подав скарги від 30.11.2023 до ДПС України щодо рішення від 15.09.2023 №, №, за результатом розгляду згідно із рішеннями від 31.01.2024 №2390/6/99-00-06-03-02-06, №2391/6/99-00-06-03-02-06 скарги залишені без задоволення (а.с.46-47, а.с.52-53).

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені позивачем, представником позивача та відповідачем аргументи/доводи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом № 265/95ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі. Згідно із ст.2 3акону №265/95 РРО - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій під час продажу товарів (наданні послуг) та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Відповідно до пунктів 1 та 2 статті 3 Закону № 265/95ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) під час продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених Законом № 265/95ВР, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції.

Відповідно до статті 2 Закону № 265/95-ВР розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених Законом № 265/95ВР, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 затверджене Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене (Положення №13), пунктом 2 розділу II якого передбачено обов`язкові реквізити для чека. Відповідно до пункту 1 розділу II Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Відповідно до пункту 2 розділу II Положення №13 встановлено обов`язкові реквізити фіскального касового чека на товари (послуги). Серед обов`язкових реквізитів - код товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Встановлені вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча би одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу І Положення №13).

Відповідальність за порушення вимог Закону № 265/95-ВР суб`єктами господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), встановленастаттею 17 цього Закону.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР за порушення вимог Закону № 265/95-ВР до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Відповідно до пунку 1 статті 17 Закону №265/95ВР встановлюється відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: непроведення розрахункової операції через РРО; проведення розрахункової операції через РРО, однак на неповну суму покупки; невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону № 265/95ВР, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону № 265/95ВР, тому наявність будь-якої з таких обставин (сукупно або окремо) утворює склад правопорушення, таким чином проведення розрахункової операції через РРО без видачі розрахункового документа встановленої форми та змісту тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання фінансової санкції, передбаченої пунктом 1 частини 17 Закону № 265/95ВР.

Відповідно до п.14.1.278 ст.14 система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій та програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів. Користувачам-покупцям (споживачам) через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 цього Кодексу, забезпечується можливість: контролю справжності та достовірності розрахункових документів, що зберігаються в СОД РРО. Порядок функціонування СОД РРО визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Кодексу №2755 мають право: п.20.1.2 - для здійснення функцій, визначених законом, отримувати безоплатно від платників податків, у порядку, визначеному законодавством, довідки, копії документів, , 20.1.4 (проводити відповідно до законодавства перевірки), 20.1.8-20.1.11 (вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки з використанням інформації та документів щодо результатів такої інвентаризації за наслідками таких перевірок або під час наступних заходів податкового контролю) п.20.1 ст.20, пп.80.2.2 (у разі наявності інформації щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів) п.80.2. ст.80 Кодексу №2755.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (п.75.1.3 ст.75 Кодексу №2755).

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО (п.75.1.1 ст. 75 Кодексу №2755).

Верховний Суд (постанови від 11.07.2022 у справі №120/5728/20-а, від 21.12.2022 у справі №500/1331/21) висновує: формулювання конкретного змісту наказу є дискрецією контролюючого органу. У разі встановлення в одному підпункті статті декількох самостійних підстав для проведення перевірки, кожна з них не обов`язково має бути сформульована тотожно до змісту правової норми, якою ця підстава встановлена, проте повинна бути чітко визначена та відповідати правовій нормі. Виконання такої вимоги забезпечує розуміння суб`єктом господарювання причин, що зумовили проведення перевірки, а також кола питань, які можуть бути її предметом, залежно від підстави проведення. У такій ситуації в разі виникнення спору щодо наявності дійсних підстав для проведення перевірки або обґрунтованості припущень щодо вчинення суб`єктом господарювання порушень суд має можливість перевірити ці питання під час розгляду адміністративної справи. Подібний висновок сформований у постанові ВС від 26.07.2023 у справі №280/4696/22.

Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 ЄДРСР 108752254 змінив в частині обґрунтування висновків суду, позаяк під час касаційного перегляду знайшли своє підтвердження доводи позивача про протиправність притягнення її до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95ВР за порушення вимог пункту 1 статті 3 Закону №265/95ВР, проте оскільки штрафні санкції, визначені податковим повідомленням-рішення застосовані також і за порушення позивачем вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95ВР, а їх загальний розмір розраховувався відповідно до вимог пункту 11 Прикінцевих положень Закону №265/95ВР, суд касаційної інстанції вважає, що безпідставність посилання на пункт 1 статті 3 Закону №265/95ВР в рішенні не тягне за собою його протиправність. Доводи позивача про те, що за допущене ним порушення передбачена відповідальність Кодексом України про адміністративні правопорушення не впливають на вищенаведені висновки суду, оскільки притягнення посадової особи до адміністративної відповідальності не звільняє безпосередньо суб`єкта господарювання від відповідальності фінансової.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Надаючи оцінку твердженню позивача про проведення камеральної, а не фактичної перевірки, суд зважає на таке.

Відповідно до п.20.1.2 ст.20 Кодексу №2755 перевіряючі 26.07.2023 вручили позивачеві письмове звернення у зв`язку із проведенням фактичної перевірки про отримання копій документів, що підтверджують походження підакцизних товарів та порядку здійснення розрахункових операцій, реєстраційні посвідчення РРО, опис залишків товару на дату виникнення зобовязання ведення обліку товарних запасів, документи з оформлення трудових відносин, а також в акті перевірки зазначили, що вид діяльності 47.11, система оподаткування - загальна; наявні ліцензії: роздрібна торгівля алкогольними напоями №2202670 з 03.12.2022 до 03.12.2023 та роздібна торгівля тютюновими виробами №2202468 з 03.12.2022 до 03.12.2023.

В акті перевірки стверджується, що станом на 04.08.2023 зазначені документи у письмовому зверненні платником надано. В акті зафіксовано, що за розрахунковими документами встановлено відсутність реквізитів - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольгні напої на суму реалізованих товарів 191061.79 грн.

Суд не встановив з матеріалів справи, що перевірка за предметом дослідження документів, у тому числі наданих платником на звернення контролюючого органу, була камеральною, позаяк проведена не виключно на підставі даних СОД РРО - у реєстрі з 09.12.2022 до 30.12.2022 зазначений код товару згідно з УКТЗЕД 2208, крім позицій: 15.12.2022 коньяк на суму 256.96 грн, 27.12.2022 коньяк на суму 273.60 грн, в акті перевірки зазначено також відомості за даними почекової інформації - відсутність коду УКТЗЕД горілки: 30.06.2023 на суму 127.10 грн, 04.07.2023 на суму 927.80 грн, 07.07.2023 на суму 332.80 грн, 09.07.2023 - на суму 130.80 грн, 21.07.2023 на суму 378 грн, тому доводи позивача є необгрунтованими.

Надаючи оцінку ППР від 15.09.2023 № у сумі 286592,70 грн, суд зазначає таке.

Оцінюючи доводи сторін стосовно наявності/відсутності складу порушення позивачем пунктів 1, 2 статті 3 Закону № 265/95ВР, суд враховує висновки ВС у справі №500/6845/21 і зазначає, що під час здійснення розрахункових операцій інформація з копіями фіскальних чеків передана платником податку відповідачеві, проте з відсутністю в них реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, що є порушенням п.2 ст.3 Закону №265/ВР.

Суд зазначає, що наказом Міністерства фінансів України під 08.06.2021 № 329 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за № 832/36454, набрав чинності 01.07.2021, далі - наказ № 329) розділ II, ІІІ Положення № 13 викладено у новій редакції. Положення № 13 у редакції Наказу № 329 щодо форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів доповнено новим реквізитом цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством (рядок 9).

Відповідно до пункту 2 наказу № 329: до 01.10.2021 вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом; до 01.10.2021 реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно достатті 12 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Суд бере до уваги, що запровадженню такого реквізиту фіскального касового чека, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, передувало внесення постановою Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 № 97 змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2010 №1251, в частині обов`язкових реквізитів марок акцизного податку для алкогольних напоїв. До таких реквізитів було додано двомірний штрих-код швидкого реагування та лінійний штрих-код, зокрема щодо алкогольних напоїв, які зазначені у товарних позиціях 2208 згідно з УКТЗЕД (абзац сьомий статті 1 Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, а пального".

Марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів (пункт 14.1.107 статті 14 Податкового кодексу України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 № 74 «Деякі питання маркування алкогольних напоїв» затверджені марки акцизного податку для алкогольних напоїв нового зразка, які запроваджені в обіг з 01.05.2020.

Марки акцизного податку для алкогольних напоїв попереднього зразка, що були затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 14.05.2015 № 296 та перебували в обігу з 01.07.2015, не мали штрих-коду та QR-коду. Такі марки продовжували перебувати в обігу після 01.05.2020 відповідно до положень абзаців четвертого, шостого частини четвертої статті 11 Закону № 481/95-ВР, згідно з яким у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання. Алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Відповідно до п.44.6 ст.44 Кодексу №2755 якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Оскільки товарний облік є обов`язковим для ФОП на загальній системі, які здійснюють розрахункові операції з алкогольними напоями, то позивач у контексті принципу змагальності не надав до суду опису переданих на письмове звернення від 26.07.2023 контролюючого органу документів щодо джерел походження/дати придбання алкогольних напоїв та/або доказів на підтвердження доводу позовної заяви: цілком логічно, що при продажу алкогольних напоїв з марками акцизного податку старого зразка рядок 9 цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не відображається.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 19.06.2020 у справі №140/388/19, акт перевірки є службовим документом податкового органу, в якому фіксуються виявлені порушення платником податкового законодавства, контроль за дотриманням якого здійснюється податковим органом, водночас акт містить доказову інформацію про факти і зміст самого порушення платника податків.

Відповідно до позиції Верховного Суду, вкладеної у постанові від 10.12.2020 у справі №814/733/17, Податковим кодексом України не встановлено меж для проведення фактичної перевірки залежно від підстав її призначення, встановлених пунктом 80.2 статті 80 Кодексу №2755, що в свою чергу, наперед не можуть обмежувати контролюючий орган в обсязі допущених суб`єктом господарювання порушень, що можуть бути виявлені під час проведення перевірки.

Оскільки платник податків здійснював господарську діяльність з реалізації підакцизних товарів (алкогольних напоїв), що підтверджене актами зняття залишків товарних запасів на торгівельному об`єкті з використанням РРО без зазначення в розрахункових документах (фіскальних чеках) обов`язкових реквізитів (у додатку 1 до акта перевірки реєстру фіскальних чеків у графі серія та номер МАП - значиться Null - немає цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку) за відомостями про здійснені розрахункові операції, передбачених Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затверджено наказом Міністерства фінансів України 21.01.2016 №13, то суд доходить висновку про правомірність застосування санкції відповідно до п.2 ст.3 Закону №265 у контексті застосування принципу превалювання змісту над формою за наявної технічної помилки під час процедури оформлення матеріалів у номері додатку до акта, що не нівелює зміст встановлених порушень.

Відповідно до статті 83 Кодексу №2755 для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є, у тому числі, податкова інформація.

На офіційному порталі ДПС України розміщена загальнодоступна інформація (опубліковано 19 травня 2021): як перевірити акцизну марку та встановити легальність походження алкоголю (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/469343.html). На веб-порталі ДПС можна перевірити марки акцизного податку для маркування алкогольних напоїв, тобто встановити легальність походження алкогольного напою (https://kyiv.tax.gov.ua/media-ark/news-ark/473958.html).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише під час продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код. Відсутність у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання такого реквізиту, як цифрове значення штрихового коду товару, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95ВР.

Надаючи оцінку спірному рішенню від 15.09.2023 № про застосування санкції у сумі 5100 грн щодо відповідальності п.11 ст.3 Закону № 265/95ВР за продаж підакцизних товарів без цифрового значення штрихованого коду марки акцизного податку чи за відсутності коду УКТ ЗЕД, суд зазначає таке.

Відповідальність за порушення вимог Закону №265/95-ВР врегульована розділом V Закону №265/95ВР. Відповідно до п. 7 статті 17 Закону №265/95-ВР (із змінами, внесеними Законом № 1017-IX від 01.12.2020) передбачає, до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансова санкція у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

В акті та додатку до акту наявні докази реалізації позивачем підакцизних товарів за переданою ним власною документацією і чеками без цифрового значення штрихованого коду марки акцизного податку та за відсутності коду УКТ ЗЕД.

Відповідачем під час адміністративного оскарження ППР на додано доказів (розрахункових документів), що би спростовували зафіксовані порушення контролюючого органу.

У постанові Верховного суду від 19.03.2024 року у справі № 160/23621/21 зазначається: відомості з інформаційних баз даних контролюючого органу, зокрема і «Податковий блок», які використовуються контролюючим органом відносно господарюючих суб`єктів, носять інформативний характер, проте за умови, що в підтвердження таких відомостей контролюючим органом надаються відповідні докази. У разі ж надання контролюючим органом доказової бази на підтвердження відомостей, які ним використовуються з інформаційних баз даних, суд зобов`язаний перевірити таку інформацію з урахуванням наданих доказів та надати відповідну юридичну оцінку.

Відповідно до п.7 ч.1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном, розрахунковим документом, передбаченим Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (надалі - Закон про РРО), або іншими документами (далі - розрахунковий документ).

Розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених Законом про РРО, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Суд оцінив надані докази і перевірив доводи, аргументи та носії інформації - доданий до акту перевірки реєстр фіскальних чеків та надані відповідачем копії розрахункових документів на підтвердження продажу алкогольних напоїв з порушенням п. п. 2, 11 ст. 3 Закону № 265/95ВР, тому застосування штрафних санкцій до позивача на підставі п. 7 ст. 17 Закону України № 265/95-ВР за порушення вимог п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР не є протиправним, а оскаржуване рішення від 15.09.2023 № не належать скасуванню.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу.

Відповідачем надано докази і розрахунки на підтвердження правомірності притягнення позивача до відповідальності на підставі п. 1, 7 ст. 17 Закону України № 265/95ВР за порушення вимог: п. 2 статті 3 Закону № 265/95ВР; п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР, тому суд дійшов висновку, що приймаючи оспорювані податкові повідомлення - рішення Головне управління ДПС України у Черкаській області від 15.09.2023 № про застосування санкцій у сумі 286592.70 грн та від 15.09.2023 № про застосування санкцій у сумі 5100 грн відповідач діяв правомірно, без порушення норм законодавства, тому позовні вимоги є необгрунтованими та адміністративний позов не належать до задоволення.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Згідно із ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не розподіляються.

Керуючись ст. 2, 5-16, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Судові витрати не розподіляються.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головне управління ДПС у Черкаській області [код ЄДРПОУ ВП 44131663, вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002].

Рішення суду складене 10.06.2024.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА