Справа № 280/1273/24
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2024-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

06 червня 2024 року 10 год. 13 хв.Справа № 280/1273/24 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сацький Р.В., за участі секретаря судового засідання Демченко А.Е. та сторін

від позивача: адвокат Кравченко С.І.,

від відповідача: ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом - Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2

до - Головного управління ДПС у Запорізькій області

про скасування ППР

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2024 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач) до Головного управління ДПС в Запорізькій області (далі по тексту - відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн; податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 6 800,00 грн згідно ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального"; податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн згідно ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального".

12 лютого 2024 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі № 280/1273/24 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

22 лютого 2024 р. через систему "Електронний суд" від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник проти задоволення судом позовних вимог заперечує та просить суд - у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі з підстав, викладених у письмовому відзиві.

07.03.2024 від Позивача поштою надійшли Додаткові пояснення та письмові копії (фото) штрихових кодів пляшок алкогольних напоїв.

19 березня 2024 року за вх. № 12826 від представника позивача до суду надійшла заява в якій позивач просить суд, перейти до розгляду справи № 280/1273/24 за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання, у зв`язку з складністю справи та необхідністю безпосереднього дослідження доказів у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою суду від 21.03.2024 задоволено клопотання представника Позивача та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 01 квітня 2024 року о 11 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 01.04.2024 закрито підготовче провадження на призначене судове засідання на 24 квітня 2024 року о/об 09 год. 00 хв.

24 квітня 2024 р. ухвалою суду провадження у справі № 280/1273/24, зупинено до 21 травня 2024 року до 09 год. 00 хв.

21 травня 2024 р. ухвалою суду продовжено зупинення провадження у справі № 280/1273/24 до 05 червня 2024 року об 09 год. 10 хв.

05 червня 2024 р. ухвалою суду продовжено зупинення провадження у справі № 280/1273/24 до 06 червня 2024 року 09 год. 00 хв.

06 червня 2024 р. ухвалою суду провадження у справі поновлено.

У судове засідання 06.06.2024 прибули представник позивача та представник відповідача.

06 червня 2024 р. у відкритому судовому засіданні судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Представник позивача вимоги позову підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі, посилаючись на доводи, наведені у позові та відповіді на відзив.

Представник відповідача вимоги позову не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на доводи, наведені у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Судом встановлено, що Позивач, ОСОБА_2 , зареєстрований як суб`єкт підприємницької виконавчим комітетом Запорізької міської ради 19.03.1996. Як підприємець здійснює діяльність з роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами,

Відповідно до затвердженого плану-графіку проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання на 2023 рік ГУ ДПС у Запорізькій області винесено Наказ № 1578-п від 01.09.2023 про проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_2 (Позивача) за період господарської діяльності з 01.01.2017 по 31.12.2022.

Перевірка призначена відповідно до пп. 69.35 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, а саме як платника податків, що здійснюють діяльність у сфері виробництва та/або реалізації підакцизної продукції (відповідно до змін внесених до Податкового кодексу України № 3454-ІХ від 09.11.2023).

На підставі Наказу № 1578-п від 01.09.2023 в період з 12.09.2023 по 25.09.2023 було проведено перевірку Позивача за результатами якої складено Акт про результати документальної планової виїзної перевірки фізичної особи підприємця ОСОБА_2 за період з 01.01.2017 по 31.12.2022 з метою перевірки питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, виконання вимог валютного та іншого законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 09.10.2023 № 6040/08-01-24-06-.

Акт отримано Позивачем поштою 11 жовтня 2023 року.

У висновках даного Акту зазначено, що ФОП ОСОБА_2 порушено вимоги:

- п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ (зі змінами та доповненнями) платником не зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підлягають обов`язковій .реєстрації у період з 01.01.2017 по 31.12.2022 на суму ПДВ 475 907,38 грн, в т.ч. у січні 2017 р. на суму 13 383 грн, у лютому 2017 р. на суму ПДВ 11 434 грн, у березні 2017 р. на суму ПДВ 16 193 грн, у квітні 2017 р. на суму ПДВ 17 342 грн, у травні 2017 р. - на суму ПДВ 19 360 грн, у червні 2017 р. на суму ПДВ 17 029 грн, у липні 2017 р. на суму ПДВ 14 142 грн, у серпні 2017 р. на суму ПДВ 15 271,0 грн, у вересні 2017 р. на суму ПДВ 14 910 грн, у жовтні 2017 р. на суму ПДВ 8894 грн, у листопаді 2017 р. на суму ПДВ 13 364 грн, у грудні 2017 р. на суму ПДВ 16 070 грн, у січні 2018 р. на суму ПДВ 13 821 грн, у лютому 2018 р. на суму ПДВ 13 936 грн, у березні 2018 р. на суму ПДВ 16 161 грн, у квітні 2018 р. на суму ПДВ 17 524 грн, у травні 2018 р. на суму ПДВ 21 664 грн, у червні 2018 р. на суму ПДВ 21 694 грн, у липні 2018 р. на суму ПДВ 22 487 грн, у серпні 2018 р. на суму ПДВ 24 151 грн, у вересні 2018 р. на суму ПДВ 19 847 грн, у жовтні 2018 р. на суму ПДВ 11 615,33 грн, у листопаді 2018 р. на суму ПДВ 17 875 грн, у грудні 2018 р. на суму ПДВ 16162 грн, у січні 2019 р. на суму ПДВ 18 472,83 грн, у лютому 2019 р. на суму ПДВ 18 984 грн, у березні 2019 р. на суму ПДВ 19 509 грн, у квітні 2019 р. на суму ПДВ 21 789,33 грн, за січень 2022 р. в сумі 70 грн, за лютий 2022 р. в сумі 14 грн, за квітень 2022 р. в сумі 162 грн, за травень 2022 р. в сумі 149 грн, за червень 2022 р. в сумі 45 грн, за липень 2022 р. в сумі 176 грн, за серпень 2022 р. в сумі 353 грн, за вересень 2022 р. в сумі 212 грн, за жовтень 2022 р. в сумі 175 грн, за листопад 2022 р. в сумі 1451 грн, за грудень 2022 р. в сумі 16 грн;

- п. 1, п. 2 ст. З Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995 (зі змінами та доповненнями) в частині незастосування реєстратора розрахункових операцій та не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій у перевіряємому періоді на суму 16 571,97 грн;

- ч. 9 ст. 153 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР (зі змінами, в редакції Закону, що діє на момент вчинення порушення), п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 11.03.2022 № 3 (зі змінами), п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 07.05.2022 № 34, п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 01.06.2022 № 45, п. 1 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 18.06.2022 № 65, п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 30.06.2022 № 92, в частині реалізації алкогольних напоїв в заборонений час доби в об`єкті торгівлі (магазин) за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська, буд. 37./А (реєстратор розрахункових операцій моделі ОАТЕС8 РР-101 8МАКТ фіскальний номер , заводський номер АТ401202979);

- ст. 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР (зі змінами), ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ (зі змінами), а саме: реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 76 626,70 грн, оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів.

23.10.2023 Позивач подав до ГУ ДПС у Запорізькій області Заперечення на Акт перевірки.

09.11.2023 Позивач отримав

- Податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн;

- Податкове повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування , за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг;

- Податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 6800,0 грн. згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального»;

- Податкове повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн, згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального».

Позивач скористався процедурою адміністративного оскарження шляхом подання 17.11.2023 адміністративної скарги до ДПС України.

На подану адміністративну скаргу Позивач 24.01.2024 отримав від ДПС України Рішення про результати розгляду скаргу № 837/6/99-00-06-01-03-06 від 12.01.2024, яким відмовлено в задоволенні скарги в частині оскарження податкових повідомлень-рішень від 06 листопада 2023 року № 6, від 06 листопада 2023 року № 6, від 06 листопада 2023 року № 1, від 06 листопада 2023 року № 1.

Не погоджуючись із висновками акту перевірки та прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду із вказаним позовом про їх скасування.

Правомірність вищенаведених податкових повідомлень-рішення є предметом спору у даній справі.

Між сторонами немає розбіжностей щодо обставин виникнення спору встановлених судом.

Заслухавши учасників справи, які брали участь у судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, перевіривши доводи та давши їм належну правову оцінку, проаналізувавши норми чинного законодавства України, оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для часткового задоволення позовних вимог позивача повністю з таких підстав.

Вивчаючи обставини щодо заявлених позивачем підстав позову з з оскарження податкового повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн, судом встановлено

На сторінці 59 Акту перевірки зазначено, що згідно проведеного аналізу єдиного реєстру податкових накладних за період з січня 2017 р. по квітень 2019 р. та наданих під час перевірки первинних документів (видаткових накладних та фіскальних чеків) встановлено, що ФОП ОСОБА_2 отримував дохід від контрагентів - покупців (кінцевий споживач) через РРО та розрахунковий рахунок, про те не виписував та не зареєстрував в ЄРПН податкові накладні на загальну суму 2 379 530,67 грн, сума ПДВ незареєстрованих податкових накладних становить 475 907,38 грн.

Вказане порушення стало підставою винесення податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року №6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн.

Надаючи правову оцінку даному порушенню суд враховує настпупне:

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі також ПК України, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).

З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пункт 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України встановлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в «Єдиному реєстрі податкових накладних» (крім податкової накладної / розрахунку коригування, складеної: (1) на операції з постачання товарів / послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; (2) на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; (3) відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; (4) відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; (5) відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) - тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Позивачем не спростовується та не заперечується факт порушення реєстрації податкових накладних в період з січня 2017 по квітень 2019 на суму ПДВ 475 907,38 грн. А відтак факт порушення встановлений вірно та відповідає нормам які діяли на момент порушення.

Суд не приймає доводи Позивача про нарахування частини штрафних санкцій з порушенням строку давності визначеного ст. 102 Податкового кодексу України, щодо штрафних санкцій за період з 31.01.2017 по 24.06.2017 на суму - 38 856,00 грн, то суд зазначає наступне.

Аналіз наведеної норми Податкового кодексу України доводить, що податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 12.03.2024 № 160/13661/23, у постанові від 30.01.2024 у справі № 280/4484/23, у постанові від 06.02.2024 № 160/10740/23.

За таких обставин, судом встановлено, що порушення строку давності не відбулося, оскільки штрафні санкції нараховані на податкові накладні, які є незареєстрованими на момент проведення перевірки.

Натомість суд погоджується з доводами Позивача, щодо незаконності застосування штрафу в сумі 123,02 грн, за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, обов`язок в реєстрації якої виник в період мораторію.

Так, Законом України про внесення змін до Податкового кодексу № 533-IX від 17.03.2020 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» доповнено пунктом 52-1, яким введено мораторій на застосування штрафних санкцій за порушення вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Тобто, запровадженні зміни фактично звільнили платників податків від відповідальності, якщо ті не могли вчасно зареєструвати свої податкові накладні у період дії карантину.

Разом з цим, Законом про внесення змін до Податкового кодексу № 2260-ІХ від 12.05.2022 внесено зміни до п. 69 та встановлено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з Податковим кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених пп. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 Податкового кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію застосування штрафних санкцій на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину не застосовуються.

Тобто, дані норми з 27.05.2022 зупинили дію карантинного мораторію, який діяв з 01.03.2020 відповідно до п. 52-1 та забороняв податковим органам застосовувати до платника податку штрафи за несвоєчасність реєстрації податкових накладних.

Це призвело до існування ситуації правової невизначеності, адже одночасно у податковому законодавстві міститься дві колізійні норми, що регулюють одні й ті самі правовідносини, а саме:

· п. 52-1 - встановлює мораторій на відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних впродовж усього терміну дії карантину;

· пп. 69.1 п. 69 - передбачає звільнення від застосування штрафу за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних для платників податків, які мають можливість реєструвати податкові накладні до 15.07.2022, граничний строк реєстрації яких припадав на період з 24.02.2022 по 27.05.2022.

Водночас механізм, який визначав би строки реєстрації податкових накладних, що не були своєчасно зареєстровані до початку воєнного стану у зв`язку із мораторієм встановленим внаслідок карантину - відсутній, а це призводить до незаконного накладення штрафу.

Суд прийшов до висновку, що в такому випадку має врахуватись принципи податкового законодавства, а саме презумпцію правомірності рішень платника податку, регламентовану пп. 4.1.4. п. 4.1. ст. 4 та п. 56.21 ст. 56 Податкового кодексу, який визначає, що у разі коли норми податкового законодавства суперечать одна одній та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Адже, належне застосування цього принципу забезпечує реалізацію однієї зі складових верховенства права правової визначеності. Саме можливість платника податків чітко розуміти та передбачати правові наслідки вчинюваних дій має фундаментальне значення для правильності його застосування.

З огляду на зазначене, вважаємо, що застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, складених в умовах правової невизначеності у період з 01.03.2020 по 27.05.2022, є незаконним та покладає на платників податку додатковий надмірний тягар.

Натомість, відповідно до Додатку до ППР форми «ПН» «Розрахунок штрафних санкцій за відсутність реєстрації податкової накладної у ЄРПН до податкового повідомлення-рішення з податку на додану вартість винесеного на підставі акта документальної планової виїзної перевірки від 09.10.2023 № 6040/08-01-24-06/, Відповідач застосував до Позивача штраф в сумі 123,02 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних обов`язок по реєстрації яких виник в період з 31.01.2022 по 30.04.2022. Тобто в період, який діяв мораторій на застосування штрафних санкцій.

Наслідком встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства є визнання такого акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення.

Тому суд прийшов до висновку, що вище викладені обставини є достатніми та безсумнівними підставами для визнання незаконним та скасування згідно Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 6 в частині застосованої штрафної санкції на суму - 123,02 грн, в іншій частині вимоги позивача про скасування даного податкового повідомлення рішення не підлягають задоволенню.

Щодо застосування штрафу за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 24 649,46 грн згідно Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 6 то суд зазначає наступне:

Відповідно до абз. 8 ст. 65 Акту перевірки, перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_2 протягом періоду з 01.01.2022 по 26.12.2022 отримано грошових коштів на розрахунковий рахунок від продажу товару кінцевому споживачу за допомогою еквайрингу (кошти з призначенням еквайринг) на загальну суму 16 571,97 грн, без проведення операцій з розрахунків, через розрахункові реєстратори операцій, згідно таблиці.

Досліджуючи дані Таблиці наведені на сторінка 65-68 Акту перевірки судом встановлено, що вона містить дані за відповідні дні з виписки по банку на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_2 відкритий в АТ «Приватбанк» та дані РРО, згідно «ІС Податковий блок» з відображенням відхилення суми яка надійшла по банку і суми яка зареєстрована через РРО.

Суд погоджується з твердженням Позивача, що зміст Акту перевірки і Таблиця розбіжностей не містить ідентифікуючих даних за який товар не проведена реєстрація розрахункової операції через РРО.

Акт перевірки також не містить даних або посилання, що операції з не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів здійснені саме за реалізацію підакцизних товарів. Зокрема з розшифрування виявленого порушення на ст. 68 Акту перевірки.

Натомість Податкове повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 6 містить посилання як підставу застосування штрафу на порушення п. 1, п. 2. ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» в частині незастосування РРО та не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів у перевіряємому періоді на суму 16 571,97 грн в частині реалізації саме підакцизної групи товарів.

Не проведення, не застосування реєстратора розрахункових операцій при реалізації підакцизної групи товарів та не застосування реєстратора розрахункових операцій при реалізації інших товарів, є різними видами порушень, оскільки в період з 01.01.2022 по 01.10.2023 встановлювалась різна відповідальність для платника податків.

Так, Законами України № 2181 та № 2120 з 17.03.2022 Закон про РРО № 265 доповнено п. 12 розділу ІІ Прикінцевих положень, яким встановлено суб`єкти господарювання звільняються від відповідальності за порушення вимог цього Закону, вчинені ними у період з 1 січня 2022 року до 1 жовтня 2023 року, крім відповідальності за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів, здійснення діяльності з купівлі/продажу іноземної валюти, діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.

Аналіз даної норми свідчить, що в період з 1 січня 2022 року до 1 жовтня 2023 року порушення застосування або не застосування реєстратора розрахункових операцій при реалізації товарів передбачає можливість застосування штрафних санкцій тільки за умови якщо це стосується реалізації підакцизних товарів, здійснення діяльності з купівлі/продажу іноземної валюти, діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.

Згідно зі статтею 109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Порушення податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до положень пунктів 3-5 Розділу ІІ та п. 4 розділу ІІІ Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 20 серпня 2015 року № 727 (в редакції наказу Міністерства фінансів України від 22 грудня 2021 року № 702), акт документальної перевірки повинен містити систематизований виклад виявлених під час перевірки фактів порушень норм податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби. За результатами документальної перевірки в акті викладаються всі суттєві обставини діяльності платника податків, які стосуються фактів виявлених порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби. Факти виявлених порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою, з посиланнями на первинні або інші документи, які зафіксовані в обліку та підтверджують наявність зазначених фактів.

У разі встановлення перевіркою порушень податкового законодавства за кожним відображеним в акті фактом порушення необхідно: чітко викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів, що порушені платником податків, зазначити період (місяць, квартал, рік) діяльності платника податків та операцію, в результаті якої здійснено це порушення, при цьому додати до акта письмові пояснення платника податків або його законних представників щодо встановлених порушень; зазначити первинні документи, на підставі яких вчинено записи з обліку, та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, та докази, що підтверджують наявність факту порушення; у разі відсутності первинних документів або ненадання їх чи інших документів, що підтверджують факт порушення, зазначити інші докази, що достовірно підтверджують наявність факту порушення.

Отже, детальне відображення в акті змісту виявлених порушень є обов`язковою умовою вчинення податковим органом подальших дій щодо притягнення платника до податкової відповідальності, застосування механізмів примусового стягнення податку, а також слугує гарантією дотримання прав платника; факти податкових порушень, не зафіксовані в акті перевірки, не можуть слугувати підставою для притягнення платника до відповідальності.

Суд зазначає, що Відповідачем не надано належних та допустимих доказів, що Позивач, що суми які надійшли Позивачу по еквайрингу в період з 01.01.2022 по 26.12.2022 без застосування належним чином зареєстрованого РРО є сумами які надійшли від реалізації підакцизної продукції.

За таких обставин суд вважає незаконним застосування до ФОП ОСОБА_2 штрафну санкцію за порушення яке не зазначено в Акті перевірки. Натомість порушення відображене в Акті перевірки звільняється від відповідальності в силу положень п. 12 розділу ІІ Прикінцевих положень Закон про РРО № 265.

Суд прийшов до висновку, що вище викладені обставини є достатніми та безсумнівними підставами для визнання незаконним та скасування згідно Податкового повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу на суму 24 649,46 грн в повному обсязі.

Щодо незаконності Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 6 800,0 грн за здійснення мною реалізації алкогольних напоїв в заборонений час доби в 2022 році, за що передбачена відповідальність згідно абз. 14 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», то суд зазначає наступне:

Відповідно до обставин викладених на стор. 73 - 78 Акту перевірки перевіркою встановлено факт реалізації Позивачем алкогольних напоїв в заборонений час доби в 2022 році, встановлений відповідно до Наказів голови обласної державної адміністрації.

А саме, проведеним вибірковим аналізом почекової інформації по реєстраторам розрахункових операцій наявної в Системі обліку даних реєстраторів розрахункових операцій за період з 11.03.2022 по 31.12.2022, встановлено реалізацію алкогольних напоїв в заборонений час доби, зокрема: через реєстратор розрахункових операцій, який зареєстрований ФОП ОСОБА_3 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) в магазині за адресою: АДРЕСА_1 .

Надаючи правову оцінку даному порушенні суд зазначає, що відповідно до статті 153 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями) «Сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.»

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України запроваджений воєнний стан з 24.02.2022.

Закон "Про правовий режим воєнного стану" визначає зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб.

Статтею 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, заходи правового режиму воєнного стану - забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (п. 13 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану").

Постановою КМУ від 29 грудня 2021 р. № 1457 затверджено Порядок заборони торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в умовах правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях.

Пунктом 3 Постанови КМУ від 29 грудня 2021 р. № 1457 визначено, що «Заборона торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в межах території, на якій вводиться воєнний стан, запроваджується шляхом видання наказу військовим командуванням разом з військовою адміністрацією (у разі її утворення) з метою забезпечення громадської безпеки і порядку».

Пунктом 3 Постанови КМУ від 29 грудня 2021 р. № 1457 визначено, що «Наказом військового командування та військової адміністрації (у разі її утворення) визначається час введення та строк дії заборони торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в межах території, на якій вводиться воєнний стан.»

Наказом військового командування і Запорізької обласної військової адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 11.03.2022 № 3 (зі змінами внесеними наказами військового командування і Запорізької обласної військової адміністрації від 25.03.2022 № 11, від 25.04.2022 № 19, наказом голови обласної державної адміністрації від 04.05.2022 № 29), наказами голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 07.05.2022 № 34, від 01.06.2022 № 45 встановлено часові обмеження торгівлі алкогольними напоями, а зокрема пунктом 2 цих Наказів на території Запорізької області дозволено торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі з 10 години 00 хвилин до 14 години 00 хвилин.

Наказом голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 18.06.2022 № 65 встановлено часові обмеження торгівлі алкогольними напоями, зокрема п. 1 цього Наказу заборонено продаж алкогольних напоїв:

- з 18:00 год. до 10:00 год. - всім суб`єктам господарювання, окрім закладів ресторанного господарства;

- з 21:00 год. до 10:00 год. - закладам ресторанного господарства.

Наказами голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 30.06.2022 № 92 встановлено часові обмеження торгівлі алкогольними напоями, зокрема п. 2 цього Наказу на території Запорізької міської територіальної громади дозволено продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв:

- 10:00 до 18:00 - всім суб`єктам господарювання, окрім закладів громадського харчування;

- з 10:00 до 21:00 - закладам громадського харчування.

Суд критично ставиться до пояснень Позивача, що розбіжність в часі реєстрації та фактичного продажу алкогольних напоїв виник виключно з причини збою роботи РРО, оскільки ним не надано жодних доказів виходу з ладу РРО та проведення його ремонту.

Також суд зазначає, що продаж Позивачем алкогольних напоїв у заборонений був системним, час та кількість операцій наведені в Таблиці на сторінках 73-77 Акту перевірки.

За таких обставин суд вважає, що вимоги Позивача про скасування Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 6 800,0 грн не підлягають задоволенню.

Щодо незаконності Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразку, за що передбачена відповідальність згідно абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», то суд зазначає наступне:

На сторінка 78-107 Акта перевірки (розділ 2.15) зазначено, що в ході аналізу інформаційної бази ДПС України, на яку надходять електронні копії розрахункових документів, встановлено, що ФОП ОСОБА_2 , через РРО у фіскальних чеках зазначено інформацію одних й тих же номерів та серій марок акцизного податку декілька разів в період 2022 рік. На загальну суму 76 626,70 грн.

З посиланням на дані обставину, в Акті перевірки робиться висновок про реалізацію Позивачем алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразку, що є порушенням ст. 11 Закону України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР (зі змінами), ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ (зі змінами), а саме: реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 76 626,70 грн, оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів

Аналогічна позиція обгрунтування порушення викладена відповідачем і в поданому відзиві на позовну заяву.

З посиланням на дане порушення, Відповідач прийняв Податкове повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн., передбачену Абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального».

Надаючи правову оцінку даному порушенні суд зазначає, що відповідно абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального». Встановлено, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі:

- виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару (продукції), але не менше 17000 гривень;

Таким чином, суд зазначає, що підставою застосування штрафу за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного збору можливо виключно за умови фактичного існування алкогольних напоїв без марок акцизного збору або їх реалізація.

Суд вважає що відсутність штрих коду акцизної марки в чеку РРО не є достатнім та належним доказом реалізації Позивачем алкогольних напоїв без марок акцизного збору. Оскільки порушення змісту розрахункових документів є окремим порушення за яке передбачена відповідальність згідно ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». В свою чергу, Відповідач не надав належних доказів реалізації Позивачем алкогольних напоїв саме без марок акцизного збору і дана обставина не може грунтуватись на припущеннях, які суперечать іншим доказам наявним в справі.

Так, згідно з ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями (далі - Закон № 265) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції, зокрема, зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій (далі РРО) або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні РРО (далі ПРРО) зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених Законом № 265, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (далі - РК);

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї РРО чи дисплеї пристрою, на якому встановлений ПРРО QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- проводити розрахункові операції через РРО та/або ПРРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду підакцизної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

При цьому, розрахунковий документ це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених Законом № 265, зареєстрованим у встановленому порядку РРО або ПРРО, чи заповнений вручну (ст. 2 Закону 265).

Форма та зміст розрахункового документа встановлені Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (із змінами, внесеними наказами Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306 та від 08.06.2021 № 329) (далі Положення № 13).

Пунктом 2 розд. ІІ Положення № 13 встановлено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 (додаток 1 до Положення № 13) має містити обов`язкові реквізити, зокрема, такі як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9 фіскального касового чека).

Установлені в Положенні № 13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п. 3 розд. І Положення № 13).

За порушення цих вимог передбачено відповідальність у вигляді фінансової санкції згідно з п. 1 ст. 17 Закону № 265 у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту, зокрема, невидачі (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання РК на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання за рішенням контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі:

- 100 відс. вартості проданих з порушеннями, встановленими п. 1 ст. 17 Закону № 265, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше;

- 150 відс. вартості проданих з порушеннями, встановленими п. 1 ст. 17 Закону № 265, товарів (робіт, послуг) за кожне наступне вчинене порушення.

Аналіз вище наведених норм законодавства, доводить, що реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка та відсутність в чеку РРО реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої є різними порушеннями за своєю гіпотезою (умов та обставин, за яких ці норми підлягають застосуванню).

Необхідність застосування штрафу передбаченого законом про РРО за відсутність реєстрації акцизної марки в касовому чеку, також підтверджується офіційними роз`ясненнями ДПС України наведеними в Загальнодоступному інформаційно-довідковому ресурсу ДПС України.

Також суд не погоджується з висновками Відповідача, щодо зазначення у фіскальних чеках інформацію одних й тих же номерів та серій марок акцизного податку декілька разів.

Так, судом встановлено, що Позивач при реалізації алкогольної продукції здійснював зчитування штрихового коду за допомогою електронного сканеру, який одночасно використовується для сканування штрихового коду продукції.

Позивачем до матеріалів справи надано копії пляшок алкогольної продукції, безакцизна реалізація якої зазначена в Акті перевірки.

Дослідивши надані документи судом встановлено, що кожна пляшка містить на собі декілька штрих кодів, які можуть бути зчитані сканером, зокрема штриховий код товару (виробника) та штриховий код акцизної марки.

Судом встановлено, що в Акті перевірки по Коньяку Шустов зазначено акцизну марку з номером , але це відповідає першим десяти цифрам штрихового коду коньяків Шустов різної марки та ємкості на фото наданих Позивачем в якості доказу.

942348

Аналогічна ситуація і по іншим алкогольним напоям, зокрема Коньяки марки ШАБО - марка зазначена в Акті переврки

Штриховий код на пляшках коньяку марки ШАБО

400809

Горілка марки Хортиця - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки Хортиця

031205

Горілка марки Nemirroff - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки Nemirroff

420420895

Горілка марки GREEN DAY - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки GREEN DAY

228787

в період 2022 рік. На загальну суму 76626,70 грн.

Суд погоджується з поясненнями Позивача, що таке відображення виникло у зв`язку з тим, що штрих код марки містить 10 цифр, а штрих код товару 13 цифр, перші з яких захвачував сканер, При цьому майже для більшості видів алкогольної продукції однієї торгової марки алкогольних напоїв, перші десять цифр штрих коду є ідентичними.

За таких обставин суд вважає, що дані Серії та номеру МАП в Таблиці наведеній на стор. 78-103 Акту перевірки не відноситься до акцизної марки, а є штрих кодом або частиною штрих коду товару.

Відповідно дана обставина, може свідчити виключно про невідповідність програмування, а саме відсутність обов`язкового реквізиту в чеку РРО: цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, а не реалізацію немаркованої продукції.

Суд зазначає, що законодавець окремо розділив застосування штрафних санкцій за продаж алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, який встановлюється шляхом безпосереднього виявлення таких напоїв та відсутність реєстрації акцизної марки в РРО, який виявляється шляхом перевірки даних чеків РРО по реалізації такої продукції.

Натомість застосування штрафних санкцій в спірному податковому повідомленню-рішенню від 06 листопада 2023 року № 1 здійснено з посиланням на абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», тобто на порушення, яке не підтверджується дійсними обставинами та матеріалами перевірки.

Суд є правозастосовчим органом та не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, відміняти замість нього рішення, яке визнається протиправним, приймати інше рішення, яке б відповідало закону

Також, суд приймає до уваги пояснення Позивача, що придбання підакцизної продукції (алкогольних напоїв) ним здійснювалось виключно у офіційних дистриб`юторів та виробників, які мають ліцензію на оптову торгівлю та отримують акцизні марки на маркування продукції.

Жодного факту реалізації сторонньої продукції перевіркою не виявлено.

Так, питання дотримання Позивачем акцизного податку щодо нарахування та сплати акцизного збору під час реалізації підакцизної продукції досліджено та відображено на ст. 68-71 Акту перевірки (розділ 2.12.)

Проведеною перевіркою не виявлено порушення щодо придбання підакцизної продукції, її реалізації та нарахування на неї акцизного збору.

Таким чином, Акт перевірки містить два взаємо виключаючи висновки. А саме розділ 2.12, який не містить даних з розбіжностей по придбанню та реалізації підакцизної продукції. І розділ 2.15 Акту перевірки де здійснено посилання на реалізації неіснуючої підакцизної продукції на суму 153 253,40 грн.

Суд вважаємо, що вище викладені обставини є достатніми та безсумнівними підставами для визнання незаконним та скасування згідно Податкового повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн в повному обсязі.

Частиною 1 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Сукупність вищенаведених встановлених обставин справи дає підстави частково визнати позовні вимоги обґрунтованими, доведеними матеріалами справи, і такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як слідує з матеріалів справи, позивач при зверненні до суду поніс судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 4 226,570 грн сплаченого в розмірі 1 % від суми заявленого позову 422 656,55 грн.

Позовні вимоги скасовано в частині 178 025,88 грн що становить 42,12 %.

Враховуючи наведене, у зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 780,26 грн підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Виходячи з наведеного, наявність підстав для задоволення даного адміністративного позову у повному обсязі, слід стягнути з бюджетних асигнувань суб`єктів владних повноважень Головного управління ДПС у запорізькій області на користь позивача понесені ним. судові витрати по сплаті судового збору у загальній сумі 26 840 грн 00 коп..

Що стосується стягнення з бюджетних асигнувань відповідача судових витрат на професійна правничу допомогу, то дане питання за заявою (клопотанням) позивача, заявленою до закінчення судових дебатів, буде вирішено у порядку та у спосіб, встановлений ч. 7 ст. 139 Кодексу адміністративного суду України.

Керуючись статтями 2, 6, 8 - 10, 14, 90, 139, 143, 241 - 246 та 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, просп. Соборний, буд. 166, код ЄДРПОУ ВП 44118663) про скасування ППР - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн в частині застосованого штрафу 123,02 грн.

Визнати протиправним та скасувати Податкове повідомлення - рішення від 06 листопада 2023 року № 6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати Податкове повідомлення-рішення від 06 листопада 2023 року № 1 про застосування штрафу 153 253,40 грн, згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального» в повному обсязі.

В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області на користь ФОП ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_1 судовий збір у розмірі 26 840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) гривень 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлене у повному обсязі та підписана суддею 06 червня 2024 року.

Суддя Р.В. Сацький