Справа № 320/44471/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2024-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2024 року м. Київ № 320/44471/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенка О.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АЗІМУТ ВЕСТ" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "АЗІМУТ ВЕСТ" з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування припису Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про усунення порушень вимог законодавства від 12.09.2023 № 148; визнання протиправною та скасування постанови від 19.09.2023 № 27/4833 про накладення стягнень, передбачених ст. 20 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення", відповідно до якої застосовано фінансову санкцію у вигляді штрафу в розмірі 30000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що оскаржувана постанова та припис є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки прийняті не у порядку, не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та з неправильним застосуванням норм права. Позивач вказує на те, що захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливою впливу на здоров`я населення було проведено у період дії мораторію на проведення заходів державного нагляду (контролю), встановленого на період воєнного стану відповідно до постанови Кабінету Міністрів від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану».

Окрім того, посадовими особами відповідача було надано неправильну правову оцінку фактичним обставинам справи, зокрема, помилково кваліфіковано розміщення QR коду з посиланням на сайт виробника продукції IQOS, як рекламу й стимулювання продажу іншої продукції (тютюнових виробів). Крім того, ст. 16 (Заборона реклами, стимулювання продажу та спонсорства тютюнових виробів) Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» (далі - Закон № 2899) встановлює заборону реклами та стимулювання продажу тютюнових виробів, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються тютюнові вироби. В той же час, інформаційні матеріали, у яких відповідач вбачає порушення ст. 16 вказаного Закону, взагалі не містять інформації і не стосуються тютюнових виробів, а містять інформацію про іншу сайт виробника продукції пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, що не може бути кваліфіковано, як порушення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.12.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).

До суду від Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив, що позапланова перевірка у ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» була проведена за наявності належної підстави, а саме, у зв`язку зі зверненням гр. ОСОБА_1 від 23.08.2023, та за наявності відповідного погодження Держпродспоживслужби на проведення позапланового заходу державного нагляду (лист Держпродспоживслужби від 05.09.2023 № 15.1.3-6/19069). Відповідач стверджує, що вимога щодо повірки питань, виключно викладених в уніфікованій формі акту перевірки, діє лише щодо планових заходів та не поширюється на позапланові. Посилаючись на положення абз. 9 ч. 2 ст. 5 та ст. 6 Закону № 877, відповідач дійшов висновку, що під час здійснення позапланового заходу перевіряються питання, зазначені у зверненні, а питання, які є в уніфікованій формі акту, перевіряються виключно під час здійснення планового заходу. У відзиві на позовну заяву відповідач також акцентує на тому, що порушення ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» зазначених у акті норм, полягає саме у розміщенні ним інформації в мережі Інтернет з метою стимулювання продажу тютюнових виробів/пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згорання.

При цьому, на думку відповідача, вказане порушення, розміщення інформації в мережі Інтернет з метою стимулювання продажу тютюнових виробів, було вчинено ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ», саме тим, що у місці роздрібної торгівлі на зовнішньому елементі обладнання розміщено інформацію про тютюнові вироби стіки «HEETS» та про пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згорання - системи нагрівання «IQOS» за допомогою графічного зображення QR-коду, який містить посилання на сайт iqos.com.ua, де розміщена інформація про продукцію, а саме, системи нагрівання «IQOS» - пристрої для споживання тютюнових виробів - стіки «HEBTS». Тобто, розміщення на зовнішньому елементі обладнання плакату, на якому міститься графічне зображення OR-коду, відповідач ототожнює із розміщенням інформації про тютюнові вироби у місці роздрібної торгівлі; розміщенням інформації в мережі Інтернет. Відповідач наголошує також і на тому, що усунення суб`єктом господарювання порушень після їх виявлення не звільняє суб`єкта господарювання від відповідальності за такі порушення та не виключає застосування штрафних санкцій.

Стороною позивача 25.01.2024 до суду подано відповідь на відзив, в якій наголошено на безпідставності доводів відповідача, покладених в основу відзиву на позовну заяву, крім того, зауважено, що посилання у відзиві на позовну заяву на судову практику, є необґрунтованою, позаяк, стосується інших, відмінних від даного спору правовідносин.

Також, від позивача та відповідача до суду надійшли додаткові пояснення по справі, в яких сторони надають додаткове обґрунтування власної правової позиції по суті спору та заперечення доводам іншої сторони.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.09.2023 посадовими особами Головного управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві, на виконання направлення на проведення заходу від 08.09.2023 № 125-2227, було проведено позапланову перевірку ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» за адресою місцезнаходження місця роздрібної торгівлі товариства: м. Київ, просп. Соборності, буд. 13, зупинка «Вулиця Тампере», предмет здійснення заходу: дотримання вимог законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення з питань, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 (за вх. К-2539 від 23.08.2023), а саме, дотримання вимог щодо поширення тютюнових виробів, стимулювання їх продажу, вживання та вимог щодо місць вживання тютюнових виробів щодо їх облаштування.

Результати проведеного позапланового заходу оформлено актом від 12.09.2023 № 2227-16, відповідно до змісту якого, під час проведення заходу встановлено, що у місці роздрібної торгівлі ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» за адресою: м.Київ, просп. Соборності, буд. 13, зупинка «Вулиця Тампере» на зовнішньому елементі обладнання розміщено інформацію про тютюнові вироби стіки «HEETS» та про пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згорання - системи нагрівання «IQOS» за допомогою графічного зображення QR-коду, який містить посилання на сайт iqos.com.ua, де розміщена інформація про продукцію, а саме системи нагрівання «IQOS» - пристрої для споживання тютюнових виробів - стіки «HEETS», чим порушено вимоги абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16-1 та абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899.

На підставі висновків зазначеного акта перевірки, відповідачем видано припис про усунення порушення вимог законодавства № 148 від 12.09.2023, згідно якого, з метою усунення виявлених порушень, приписано закладу ресторанного господарства ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» за адресою: м. Київ, просп. Соборності, 13, зупинка «Вулиця Тампере» усунути порушення вимог законодавства про попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, що зафіксовано в акті № 2227-16 від 12.09.2023 про виконання припису та вжиті заходи надати інформацію ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві на поштову та електронну адреси з документальним підтвердженням до 02.10.2023.

Також, відповідачем було прийнято постанову від 19.09.2023 № 27/4833 про накладення стягнень, передбачених ст. 20 Закону № 2899, відповідно до якої, до позивача згідно з абз. 9 ч. 2 ст. 20 Закону № 2899-IV застосовано фінансову санкцію у вигляді штрафу в розмірі 30000,00 грн.

Позивач вважає оскаржувані припис про усунення порушення вимог законодавства № 148 від 12.09.2023 та постанову від 19.09.2023 № 27/4833 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки: 1) позапланова перевірка щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення була проведена відповідачем за відсутності відповідних повноважень на те (всупереч запровадженому мораторію), у зв`язку з чим, акт від 12.09.2023 № 2227-16, є доказом, здобутим з порушенням законодавства, що призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої. Відповідно, прийняті на підставі цього акту припис № 148 та постанова №27/4833, є неправомірними та підлягають скасуванню; 2) позивач не вчиняв інкримінованого йому правопорушення, передбаченого абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16-1 та абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899; 3) відповідачем було надано неправильну правову оцінку фактичним обставинам справи; 4) застосування фінансових санкцій (штрафу) за порушення вимог законодавства без надання суб`єкту господарювання можливості добровільно усунути виявлені порушення у встановлені відповідним приписом порядку та строк є неправомірним.

Наведене стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667 (далі - Положення № 667) Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який реалізує державну політику, зокрема, у галузі, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення.

У відповідності до пункту 4 Положення № 667 Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за дотриманням показників вмісту шкідливих для здоров`я людини речовин і інгредієнтів у тютюнових виробах, які реалізуються на території України, та проводить моніторинг ефективності вжитих заходів з попередження і зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 №877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон № 877).

У розумінні приписів ст. 1 Закону № 877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Статтею 2 Закону № 877 обумовлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 2 Закону № 877 центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої ст. 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої ст. 6, ч. 1 - 4, 6, 8 - 10 ст. 7, ч. 1 та 2 ст. 12, ст. 13-18, 20, 21 цього Закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 877 визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (ч. 2 ст. 6 Закону № 877).

Загальні вимоги до проведення заходів державного нагляду (контролю) закріплені у ст. 7 Закону № 877. Так для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2).

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до норм абз. 6 ч. 2 ст. 8 Закон № 877 органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом.

Перш за все, суд перевіряє доводи позивача про неправомірність проведення відповідачем позапланової перевірки, що на його переконання, зумовлює наявність підстав для визнання протиправними та скасування оскаржуваних припису та постанови з підстав суттєвого порушення процедури проведення позапланового заходу нагляду/контролю, що є першочерговим для перевірки судом.

Так, позивач в обґрунтування доводів в цій частині вказує на те, що Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві не мало права проводити щодо позивача позапланову перевірку з питань дотриманням законодавства України у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, у зв`язку із запровадженим на період воєнного стану в Україні мораторієм на проведення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (з наступними змінами), Кабінет Міністрів України постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Пункт 2 зазначеної постанови передбачає, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Тобто, для надання центральним органом виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідній сфері, дозволу на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) повинна існувати конкретна загроза. На переконання позивача, лише така конкретна загроза може бути підставою для проведення конкретного позапланового заходу державного нагляду (контролю), а отже, ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві протягом періоду дії в Україні воєнного стану може проводити позапланові заходи державного нагляду/контролю лише за умови наявності загрози, шо має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України. Підставою проведення такого заходу має бути відповідне рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

Відповідно до п. 1 Положення про Міністерство охорони здоров`я України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 № 267, Міністерство охорони здоров`я України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я, а також у сфері попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.

Позивач наголошує на тому, що ні оскаржуваний припис № 148 та постанова № 27/4833, ні акт перевірки від 12.09.2023 № 2227-16, ні інші наявні в матеріалах справи документи не містять посилань на рішення Міністерства охорони здоров`я України про дозвіл на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ», а саме, у місці роздрібної торгівлі ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ», розташованому за адресою: м. Київ, просп. Соборності, 13, зупинка «Вулиця Тампере», у зв`язку із загрозою, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, виконання міжнародних зобов`язань України. Жодної згадки про суть, вид та можливі наслідки такої загрози у зазначених документах не міститься. А в направленні ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві на проведення заходу від 08.09.2023 № 125-2227 від 04.09.2023, як підставу для здійснення заходу зазначено наказ Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2023 № 522 «Про затвердження Переліку підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану» (далі - Перелік № 522).

Однак зазначений Наказ № 522 не може вважатись належною та достатньою підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до Наказу № 522 Державній службі України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів наказано забезпечити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану з наступних підстав, визначених Переліком, затвердженим пунктом 1 цього наказу, а саме: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до Держпродспоживслужби або головних управлінь Держпродспоживслужби в областях та в місті Києві про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання стосовно дотримання вимог законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини та забезпечення безпеки держави; звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Суд звертає увагу на те, що як уже зазначалось судом, у відповідності до абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Суд вважає безпідставними доводи позивача відносно того, що відповідач не мав права проводити позаплановий захід державного нагляду (контролю), з огляду на наступне.

17.03.2023 Міністерством охорони здоров`я України (далі - МОЗ України) видано Наказ № 522, яким Державній службі України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужба України) доручено забезпечити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану, а також затверджено Перелік підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану (надалі - Перелік).

Згідно п. 3 Переліку підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Отже, Міністерством охорони здоров`я України надано Держпродспоживслужбі України повноваження на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) з підстав, визначених Переліком.

Листом Держпродспоживслужби України Головному управлінню надано погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в частині додержання позивачем законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення за адресою провадження діяльності, що не є спірним у даній справі та не заперечується сторонами.

Таким чином, твердження позивача стосовно відсутності погодження Міністерства охорони здоров`я України на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) не відповідає дійсності, адже Наказ № 522, і є рішенням/погодженням на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) виключно з підстав, визначених Переліком.

У пункті 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303 вказано припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

Разом з тим, відповідно до п. 2 Постанови № 303 за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Таким чином, Постановою № 303 дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах. У даному випадку, це Міністерство охорони здоров`я України, яке Наказом № 522 надало Держпроспоживслужбі України повноваження на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) з підстав, визначених Переліком (за наявності скарги/звернення від фізичної особи).

З огляду на зазначене, на думку суду, доводи позовної заяви в цій частині є необґрунтованими та безпідставними.

Щодо позовних вимог про оскарження припису та постанови, суд зазначає таке.

Основні принципи та напрями державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів, зниження рівня їх вживання серед населення, обмеження доступу до них дітей, охорони здоров`я населення від шкоди, що завдається їхньому здоров`ю внаслідок розвитку захворювань, інвалідності, а також смертності, спричинених курінням тютюнових виробів чи іншим способом їх вживання, регулюються Законом № 2899.

Відповідно до норм ст. 19 Закону № 2899 державний контроль за дотриманням положень цього Закону здійснюють відповідні центральні органи виконавчої влади в межах повноважень, визначених законом.

Згідно з абз. 1, 6 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899 забороняються будь-яка реклама та стимулювання продажу тютюнових виробів, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються тютюнові вироби, в тому числі розміщення інформації про виробника тютюнових виробів та/або тютюнові вироби у місцях, де ці вироби реалізуються чи надаються споживачеві, у тому числі на елементах обладнання та/або оформлення місць торгівлі, за виключенням одного плаката розміром не більше 40х30 см на одне місце торгівлі, в якому надається текстова інформація про наявні в продажу тютюнові вироби та ціни на них.

Положеннями ст. 16-1 Закону № 2899 визначено, що забороняються реклама та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому числі: проведення заходів з безоплатної роздачі, у тому числі для маркетингових досліджень, обміну одних пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння на інші пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння чи будь-які інші товари, роботи, послуги; використання пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з метою отримання товарів, робіт, послуг; пропонування або надання будь-якого прямого чи непрямого відшкодування на придбання або використання пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; пропонування або надання бонусів, премій, повернення готівкових коштів, надання права на участь у будь-якій грі, лотереї, конкурсі, події, прямо або опосередковано пов`язаних з пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, якщо умовою надання чи участі в них є придбання або використання пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; продаж пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у наборі з будь-якими іншими товарами або послугами; розміщення інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у місцях, у яких такі пристрої реалізуються чи надаються споживачеві, з використанням графічних зображень чи малюнків (крім знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються такі пристрої), кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання чи оформлення вітрини, рухомих світлових приладів, пристроїв для демонстрації відеороликів, а також розміщення поза межами місць реалізації пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння будь-якої інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; розміщення інформації щодо тютюну з метою стимулювання йогопродажу на пристроях для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або на будь-якому їх упакуванні, у тому числі: малюнків та інших зображень, які не є частиною захищеної торгової марки; адрес веб-сайтів; листків-вкладок до упакування пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; текстової або графічної інформації на прозорій обгортці упакування пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; розміщення інформації щодо пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у місцях проведення розважальних заходів, на транспортних засобах та обладнанні; надсилання повідомлень поштою, електронною поштою, повідомлень на мобільні телефони без згоди споживача, поширення відеодисків, відеоматеріалів, компакт-дисків, комп`ютерних та інших ігор, розміщення інформації в мережі Інтернет (крім знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому вигляді, в якому їм наданий правовий захист відповідно до законодавства про охорону прав інтелектуальної власності), включаючи соціальні мережі чи інші цифрові мережі (крім інформації фізичних осіб на своїх особистих сторінках), з метою стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; продаж, пропонування для продажу, поставка чи реклама нетютюнових виробів, послуг, реклама чи упаковка яких містить напис, малюнок чи будь-яке інше зображення, повідомлення, які повністю або частково ідентифікуються чи асоціюються з пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаком для товарів і послуг чи з виробником пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Забороняється спонсорство пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому числі: спонсорство телепередач, радіопередач, театрально-концертних, спортивних та інших заходів, програм чи окремих осіб або спонсорство з використанням знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; надання виробниками пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння або пов`язаними з ними організаціями фінансової або іншої підтримки заходам, діяльності, окремим особам або групам, у тому числі політичним партіям, політичним чи громадським діячам, спортсменам або спортивним командам, артистам або артистичним групам, закладам освіти усіх форм власності; проведення інформаційних кампаній та заходів для населення, у тому числі з метою профілактики куріння серед молоді, за прямої або опосередкованої фінансової підтримки виробниками пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння або пов`язаними з ними організаціями.

Допускається розміщення інформації для повнолітніх осіб щодо асортименту, споживчих характеристик, обслуговування та використання пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння на веб-сайтах виробників, імпортерів таких виробів, обов`язковою умовою доступу до яких є попередня ідентифікація віку користувачів з використанням документа, що посвідчує особу, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 1 ст. 20 Закону № 2899 особи, винні у порушенні законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, несуть відповідальність згідно з законом.

Відповідно до абз. 9 ч. 2 ст. 20 Закону № 2899 за порушення норм цього Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, застосовує фінансові санкції до суб`єктів господарювання у разі порушення вимогстатей 16,16-1чи16-2цього Закону - тридцять тисяч гривень, а в разі повторного протягом року вчинення таких порушень - п`ятдесят тисяч гривень за кожен факт реклами на окремому рекламному носії або кожний окремий захід з метою стимулювання продажу тютюнових виробів, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Судом досліджено, що під час проведення заходу встановлено, що у місці роздрібної торгівлі ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» за адресою: м.Київ, просп. Соборності, буд. 13, зупинка «Вулиця Тампере» на зовнішньому елементі обладнання розміщено інформацію про тютюнові вироби стіки «HEETS» та про пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згорання - системи нагрівання «IQOS» за допомогою графічного зображення QR-коду, який містить посилання на сайт iqos.com.ua, де розміщена інформація про продукцію, а саме системи нагрівання «IQOS» - пристрої для споживання тютюнових виробів - стіки «HEETS», чим порушено вимоги абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16-1 та абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899.

На підставі висновків зазначеного акта перевірки, відповідачем видано припис про усунення порушення вимог законодавства № 148 від 12.09.2023, згідно якого, з метою усунення виявлених порушень, приписано закладу ресторанного господарства ТОВ «АЗІМУТ ВЕСТ» за адресою: м. Київ, просп. Соборності, 13, зупинка «Вулиця Тампере» усунути порушення вимог законодавства про попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, що зафіксовано в акті № 2227-16 від 12.09.2023 про виконання припису та вжиті заходи надати інформацію ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві на поштову та електронну адреси з документальним підтвердженням до 02.10.2023.

Також, відповідачем було прийнято постанову від 19.09.2023 № 27/4833 про накладення стягнень, передбачених ст. 20 Закону № 2899, відповідно до якої, до позивача згідно з абз. 9 ч. 2 ст. 20 Закону № 2899 застосовано фінансову санкцію у вигляді штрафу в розмірі 30000,00 грн.

Так, основним видом господарської діяльності позивача є роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах (КВЕД 47.26).

Під час здійснення позапланової перевірки позивача за місцем роздрібної торгівлі тютюновими виробами за адресою: м. Київ, просп. Соборності, буд. 13, зупинка «Вулиця Тампере» у місці торгівлі, а саме у вітрині кіоску, розміщувався плакат з: 1) текстовою інформацією наступного змісту: «Тут могла бути інформація про нашу продукцію, але закон це забороняє» і «Ми тут, щоб тобі допомогти»); 2) та графічним зображенням QR-коду.

Тобто, у даному випадку, плакат не містить інформації про виробника тютюнових виробів та/або тютюнові вироби, пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння. Доказів, які б підтверджували протилежне, відповідачем суду не наводиться та не доводиться.

Візуальне зображення вказаного плакату зафіксовано представниками відповідача на фото, яке в якості додатку долучено до листа - вимоги ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві № 06.3/9600 від 04.09.2023.

Як вбачається з оскаржуваних рішень, стверджуючи про порушення позивачем вимог абз. 1. 10 ч. 1 ст. 16-1 та абз. 1. 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899 посадові особи відповідача вказують на розміщення інформації про тютюнові вироби стіки «HEETS» та про пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згорання - системи нагрівання «IQOS», здійснене у наступний спосіб: за допомогою графічного зображення QR-коду, який, містить посилання на сайт iqos.com.ua, де розміщена інформація про продукцію, а саме системи нагрівання «IQOS» та стіки «НEETS».

Тобто, на переконання посадових осіб відповідача, порушення полягає у розміщенні інформації про продукцію, шляхом розміщення графічного зображення QR-коду.

У той же час, суд акцентує увагу на тому, що відповідно до абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899 забороняється будь-яка реклама та стимулювання продажу тютюнових виробів, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються тютюнові вироби, у тому числі: надсилання повідомлень поштою, електронною поштою, повідомлень на мобільні телефони, поширення відеодисків, відеоматеріалів, компакт-дисків, комп`ютерних та інших ігор, розміщення будь-якої інформації в мережі Інтернет, включаючи соціальні мережі чи інші цифрові мережі, з метою стимулювання продажу тютюнових виробів.

Відповідно до абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16-1 Закону № 2899 забороняються реклама та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому числі: надсилання повідомлень поштою, електронною поштою, повідомлень йа мобільні телефони без згоди споживача, поширення відеодисків, відеоматеріалів, компакт-дисків, комп`ютерних та інших ігор, розміщення інформації в мережі Інтернет (крім знаків для товарів і послуг, інщих об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому вигляді, в якому їм наданий правовий захист відповідно до законодавства про охорону прав інтелектуальної власності), включаючи соціальні мережі чи інші цифрові мережі (крім інформації фізичних осіб на своїх особистих сторінках), з метою стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Зі змісту наведених законодавчих норм вбачається, що передбачена цими нормами заборона поширюється саме на активні дії з боку суб`єкта господарювання, зокрема: надсилання повідомлень поштою, електронною поштою, повідомлень на мобільні телефони (в т.ч. без згоди споживача), розміщення інформації в мережі Інтернет.

При цьому, суд вважає, що матеріали проведеної перевірки не містять ні відомостей, ні доказів того, що позивач надсилав будь-які повідомлення на мобільні телефони, пошту, електронну пошту споживачів з метою стимулювання продажу тютюнових виробів та/бо пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, відсутні роздруківки, дані операторів мобільного зв`язку, з месенджерів (Viber, Telegram тощо), мобільних додатків, чи хоча б відомості про сам зміст таких повідомлень, або розмішав інформацію про таку продукцію в мережі Інтернет.

Водночас, суд переконаний, що саме по собі розміщення графічного зображення QR-коду на плакаті не може вважатися/кваліфікуватися надсиланням повідомлень на мобільні чи інші пристрої третіх осіб, на електронну пошту або вважатися розміщенням інформації в мережі Інтернет, оскільки отримати інформацію чи посилання на інформацію, які зашифровані в графічному зображенні QR-коду, можливо лише у режимі реального часу, шляхом сканування QR-коду за допомогою мобільного пристрою, сканера штрих- коду/мобільного додатку, що може зробити лише власник (володілець) такого мобільного пристрою/сканера штрих-коду.

QR-код (quick response - швидкий відгук) - це матричний код (двовимірний штрих-код), який дозволяє особі здійснювати його зчитування у режимі реального часу, шляхом сканування за допомогою мобільного пристрою, сканера штрих-коду, мобільного додатку, що забезпечує перехід за посиланням (доступ по відомостей) на відповідний інформаційний текст, веб-сайт, підтвердний запис в електронних ресурсах, електронні листи, телефонні номери та інше.

Отже, активні дії мають місце зі сторони самої особи, яка на власний розсуд, за власним бажанням та самостійно в режимі реального часу здійснює зчитування OR-код, шляхом його сканування за допомогою свого мобільного пристрою/мобільного додатка.

Таким чином, OR-код, розміщення якого на елементі обладнання місця роздрібної торгівлі, відповідач помилково кваліфікував, як порушення абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16, абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16-1 Закону № 2899, і в якому закодовано посилання на веб-сайт iqos.com.ua, не є інформацією і не відображає її, при цьому, QR-код сам по собі не є інформацією про особу чи товар і жодних відомостей про них не містить. Візуально особа не може з QR-коду двнатись жодної інформації. Особа, споглядаючи QR-код, бачить лише візуальне відтворення матричного коду (двовимірний штрих-код), яке не несе смислового навантаження, не відображає жодних відомостей, не називає осіб чи товари, не надає інформацію про осіб чи товари і не може, таким чином, рекламувати чи стимулювати продаж тютюнових виробів, пристроїв для нагрівання тютюнових виробів без їх згоряння.

Щодо того, що графічне зображення QR-коду містить посилання на веб-сайт iqos.com.ua, де розміщена інформація про продукцію, а саме системи нагрівання «IQOS» та стіки «HEETS», суд враховує, що розміщення такого посилання не може трактуватись, як реклама чи стимулювання продажу тютюнових виробів чи пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Положення ст. ст. 16, 16-1 Закону № 2899 не забороняють існування веб-сайтів, зокрема і тих, де може здійснюватись реалізація тютюнових виробів і пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння; існування сайту як місця продажу не є відповідно до чинного законодавства рекламою чи стимулюванням продажу тютюнових виробів чи пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Інформація про веб-сайт (зокрема адресу веб-сайту), навіть якщо б вона надавалась, не є інформацією про тютюнові вироби, пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Розміщена на веб-сайті iqos.com.ua інформація про продукцію (системи нагрівання «IQOS» та стіки «HEETS»), яка продається на такому сайті, відповідно до норм чинного законодавства не є рекламою чи стимулюванням продажу тютюнових виробів, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Так, відповідно до положень ст. 1 Закону № 2899 реклама і стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, - будь-який вид передачі комерційної інформації, рекомендації або дії, метою, результатом або ймовірним результатом яких прямо чи опосередковано є стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, або вживання тютюну; реклама і стимулювання продажу тютюну - будь-який вид передачі комерційної інформації, рекомендації або дії, метою, результатом або ймовірним результатом яких прямо чи опосередковано є стимулювання продажу тютюнових виробів або вживання тютюну.

Як випливає із наведених визначень, основною кваліфікуючою ознакою реклами і стимулювання продажу тютюну, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, тютюнових виробів, є передача комерційної інформації.

До того ж, відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою.

У даному випадку, позивач не є власником чи адміністратором веб-сайту «iqos.com.ua», і не є автором матеріалу, який розміщений на сайті, не здійснює інформаційного наповнення сайту та позивач не має доступу до даного сайту та не має можливості розміщувати на ньому будь-яку інформацію, а тому, суд вважає безпідставними доводи відповідача про розміщення позивачем інформації в мережі Інтернет з метою стимулювання продажу тютюнових виробів та пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння. Доказів протилежного матеріали проведеної позапланової перевірки не містять.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 16-1 Закону № 2899 допускається розміщення інформації для повнолітніх осіб щодо асортименту, споживчих характеристик, обслуговування та використання пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння на веб-сайтах виробників, імпортерів таких виробів, обов`язковою умовою доступу до яких є попередня ідентифікація віку користувачів з використанням документа, що посвідчує особу, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тож, інформація про тютюнові вироби, що реалізується через інтернет-магазин на веб-сайті iqos.com.ua, обов`язковою умовою доступу до якого є попередня ідентифікація віку користувача, може бути розміщена в мережі Інтернет, і її розміщення, здійснюється відповідно до норм чинного законодавства з метою задоволення прав споживачів на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про таку продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Суд погоджується з доводами сторони позивача про те, що відповідачем було надано неправильну правову оцінку фактичним обставинам справи, що вказує на відсутність в діях позивача ознак складу правопорушень, передбачених абз. 1. 10 ч. 1 ст. 16-1 та абз. 1, 10 ч. 1 ст. 16 Закону № 2899, за які на позивача спірною постановою № 27/4833 накладено фінансову санкцію, а приписом № 148, зобов`язано усунути виявленні порушення, у зв`язку із чим, такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню (оскаржувані рішення прийняті без урахування всіх обставин справи, з неправильною кваліфікацією та аналізом обставин, що можуть вказувати на порушення законодавства в цій частині).

Щодо посилань на відповідну судову практику Шостого апеляційного адміністративного суду, суд зазначає, що наведені постанови прийняті не у подібних правовідносинах, за інших фактичних обставин справи, тому не можуть прийматись судом. У частині зазначення про те, що виконання припису пов`язується з фактичним визнанням порушення та відсутністю підстав для оскарження рішення про застосування штрафних санкцій за порушення законодавства в цій частині, суд наголошує на тому, що виконання/невиконання припису за результатами проведеного заходу нагляду (контролю), не позбавляє суб`єкта господарювання оскаржити такі рішення суб`єкта владних повноважень до суду, у разі, якщо вбачає в них порушення процедури чи вимог законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи, суд дійшов висновку про те, що оскаржувані припис № 148 та постанова № 27/4833, є необґрунтованими, прийнятими без урахуванням усіх обставин, що мали значення для їхнього прийняття, а також відповідачем було надано неправильну правову оцінку фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим, такі ріщення є протиправними та підлягають скасуванню.

Під час розгляду даного спору, відповідачем не було доведено обґрунтованість та законність прийняття оскаржуваних рішень, натомість, позивачем було надано відповідні докази та доводи, що дають підстави для висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Інші доводи та посилання сторін не впливають на висновки суду.

Згідно норм ч. 1 ст. 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АЗІМУТ ВЕСТ" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про усунення порушень вимог законодавства від 12.09.2023 № 148.

Визнати протиправним та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 19.09.2023 № 27/4833 про накладення стягнень, передбачених ст. 20 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення", відповідно до якої застосовано фінансову санкцію у вигляді штрафу в розмірі 30000,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АЗІМУТ ВЕСТ" судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 5368 грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.