Справа № 160/6049/24
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 червня 2024 рокуСправа № 160/6049/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Єфанової О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу-

УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, в якій позивач просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати п.1 наказу №181-к від 29.01,2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону конвойної служби №1 ГУНП» про застосування до поліцейського взводу № 2 (м.Синельникове) батальйону конвойної служби № 1 ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0046089) дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ №125 о/с від 05.02.2024 року «По особовому складу», відповідно до якого звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0046089), поліцейського взводу № 2 (м.Синельникове) батальйону конвойної служби № 1, з 5 лютого 2024 року.

Поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на роботі на посаді поліцейського взводу № 2 (м.Синельникове) батальйону конвойної служби № 1 ГУНП в Дніпропетровській області у званні старшого сержанта поліції, з 5 лютого 2024 року.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено до розгляду.

До суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з порушенням терміну звернення до суду, що передбачений ст.31 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України.

Ухвалою суду від 06.06.2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення.

Представник позивача надав заяву в якій зазначив, що застосуванню підлягає строк, встановлений ч.5 ст.122 КАС України, тобто один місяць, а тому строк звернення до суду з позовом не пропущений.

Так, в ухвалі суду від 06.06.2024 року зазначено, що порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану встановлено ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VIII відповідно до ч. 4 якої поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, спеціальний нормативно-правовий акт, яким у спірних правовідносинах є Закон України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України встановлює спеціальний строк оскарження поліцейським дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби, застосованих в умовах запровадженого воєнного стану, що становить 15 днів із дня ознайомлення із відповідним наказом.

Суд встановив, що із спірними наказами №181-к від 29.01.2024 року та №125 о/с від 05.02.2024 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з посади позивач ознайомлений 02.02.2024 року та 05.02.2024, про що свідчать відповідні відмітки, проставлені позивачем та скріплені його підписами.

Таким чином, строк звернення позивача до адміністративного суду щодо застосування дисциплінарного стягнення та звільнення з посади сплив 20.02.2024, натомість цей позов поданий до суду 28.02.2024 через Укрпошту (вх. суду від 05.03.2024), тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку звернення до суду, встановленого ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

В свою чергу, представник позивача вважає, що позивач не пропустив строк звернення до суду, оскільки, на його думку, до спірних правовідносин підлягає застосування частина 5 статті 122 КАС України, яка встановлю місячний строк звернення до суду в відносинах публічної служби.

Надавши оцінку вказаним посиланням суд враховує висновки Верховного Суду у постанові від 31 жовтня 2023 року у справі № 400/5692/22, у якій Верховний Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі № 807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі Ніколова проти Болгарії № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, молодша норма припиняє суперечливу до неї старшу: цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08 лютого 2023 року у справі №120/7567/22, яку застосовано судом апеляційної інстанції при вирішення питання щодо строку звернення до адміністративного суду. Вказаний підхід підтримано Верховним Судом в постанові від 31 травня 2023 року у справі № 160/9356/22.

У зв`язку з цим доводи представника позивача, що до спірних правовідносин необхідно застосовувати місячний строк звернення до суду, встановлений частиною 5 статті 122 КАС України, є помилковими.

Посилання представника позивача на постанову Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №580/3469/19, згідно з якою у практиці адміністративного судочинства застосовується загальний принцип «dubio pro tributario» (пріоритет з найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права): у разі якщо норма закону або іншого нормативного акта, виданого на основі закону, або якщо норма різних законів або нормативних актів дозволяють неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків особи у її взаємовідносинах з державою (в особі відповідних суб`єктів владних повноважень), тлумачення такого закону здійснюється на користь особи (суб`єкта приватного права), є необґрунтованим, оскільки стаття 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції чітко передбачає, що протягом воєнного часу застосовується саме 15-денний строк від дати ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, що не дає підстав для її неоднозначного тлумачення.

У відповідності до ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч.15 ст.171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Єфанова