Справа № 460/27662/23
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 травня 2024 року м. Рівне №460/27662/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., за участю секретаря судового засідання Яцюк К.Р.; представника позивача: Дяденчука А.І., представника відповідача: Хомич Н.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Рівненської митниці (далі - відповідач), у якому просить суд:

визнати протиправними та скасувати наказ Рівненської митниці від 23.11.2023 № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з 02.07.2021 займає посаду головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці. Наказом від 23.11.2023 № 22-дс до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оскільки не повідомив про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, чим порушив пункт 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції». Позивач зауважує, що у нього відсутній потенційний конфлікт інтересів по відношенню до свого двоюрідного брата, так як жодними організаційно-розпорядчими повноваженнями щодо нього наділений не був; до моменту покладення на нього обов`язків заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці в письмовій формі повідомив Рівненську митницю та сектор з питань запобігання та протидії корупції, що в структурі митниці працює його двоюрідний брат; оперативний відділ знаходиться в структурі управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил, а відділ митного оформлення № 1 в структурі митного поста «Рівне». Звертає увагу суду, що взаємодія цих структурних підрозділів можлива лише на рівні керівників таких підрозділів, що виключає будь-яке підпорядкування позивача та його двоюрідного брата. На думку позивача, проведення службового розслідування та дисциплінарного провадження не відповідало критерію об`єктивної безсторонності та суб`єктивної неупередженості, відтак спірний наказ вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

21.12.2023 через підсистему «Електронний суд» від представника Рівненської митниці надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог та зазначає, що дисциплінарною комісією було встановлено у діях ОСОБА_1 дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні актів органів державної влади, а саме в незабезпеченні дотримання вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів; у ОСОБА_1 по відношенню до його двоюрідного брата наявний потенційний конфлікт інтересів, оскільки позивач під час виконання обов`язків мав повноваження та міг вплинути на об`єктивність і неупередженість при прийнятті рішень, вчинення чи не вчинення дій стосовно головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1; ОСОБА_1 свого безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів на виконання вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомляв. Повідомлення від 14.02.2022 про наявність родинних відносин було зроблено лише на виконання наказу від 08.02.2022 № 32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства». Наведене слугувало підставою для винесення спірного наказу, яке відповідач вважає обґрунтованим та правомірним, тому просить суд відмовити у задоволенні позову.

У судовому засіданні учасники справи підтримали доводи заяв по суті справи та надали аналогічні їм пояснення.

ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою суду від 08.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 09.01.2024.

Ухвалою суду від 09.01.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною до протоколу судового засідання, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 17.01.2024.

Ухвалою суду від 17.01.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною до протоколу судового засідання, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 26.01.2024.

Ухвалою суду від 26.01.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною до протоколу судового засідання, підготовче засідання відкладено на 07.02.2024.

07.02.2024 до суду надійшло клопотання від представника позивача про витребування у Рівненської митниці доказів.

Ухвалою суду від 07.02.2024 клопотання представника позивача задоволено та витребувано у Рівненської митниці копію наказу від 08.11.2023 № 239 «Про проведення перевірки з окремих питань», копію акту перевірки з окремих питань від 15.11.2023 № 7.13-10/вн-04/521/1, копію наказу Рівненської митниці від 20.11.2023 № 21-дс, копію висновку (подання) дисциплінарної комісії, складеного на виконання наказу Рівненської митниці від 20.11.2023 № 21-дс та копію наказу Рівненської митниці від 13.12.20223 № 23-д.

Цією ж ухвалою продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 27.02.2024.

Ухвалою суду від 27.02.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті на 12.03.2024.

Ухвалою суду від 12.03.2024, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 11.04.2024.

Ухвалою суду від 11.04.2024, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 30.04.2024.

Ухвалою суду від 30.04.2024, задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи. Розгляд справи відкладено на 14.05.2024.

14.05.2024 на підставі статей 243, 245 КАС України, у судовому засіданні було проголошено вступну і резолютивну частини судового рішення.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ ПРАВОВІДНОСИН.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступне.

Згідно наказу від 30.06.2021 № 85-о ОСОБА_1 призначений на посаду головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці /т.1, а.с. 23/.

30.06.2021 ОСОБА_1 уклав контракт з Рівненською митницею про проходження державної служби зі строком його дії до 01.07.2024 /т. 1, а.с. 24-31/.

Пунктом 1 контракту передбачено, що на відносини сторін, за цим контрактом поширюється дія Митного кодексу України, а в частині не врегульованій ним, Закон України «Про державну службу», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини щодо проходження державної служби, Кодексу законів про працю України.

Згідно пункту 18 контракту, за невиконання, або неналежне виконання обов`язків, передбачених Законом України «Про державну службу» та цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно із контрактом.

В пункті 10 особової картки державного службовця, ОСОБА_1 ознайомився з вимогами й обмеженнями щодо прийняття та проходження державної служби відповідно до Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», «Про очищення влади», Законом України «Про захист персональних даних», Загальними правилами етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 31.08.2016 за № 1203/29333, правилами внутрішнього службового розпорядку державного органу, необхідністю повідомлення про зміни даних /т.1, а.с. 32-34/.

У додатку № 1 до особової картки зазначено, що ОСОБА_1 має категорію посади державного службовця «В».

02.07.2021 позивача ознайомлено з посадовою інструкцією головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці /т.1, а.с. 35-36/.

Наказом Рівненської митниці від 02.07.2021 № 107-о призначено з 06.07.2021 ОСОБА_2 на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рівне» Рівненської митниці /т. 1, а.с. 37/.

З посадовою інструкцією ОСОБА_2 ознайомився 11.10.2021 /т. 1, а.с. 38-40/.

08.02.2022 Рівненською митницею видано наказ № 32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства». Пунктом 1 наказано посадовим особам Рівненської митниці, які займають посади державної служби категорії «Б» та «В» надати до сектору з питань запобігання та протидії корупції підписані повідомлення стосовно близьких осіб за формою згідно з додатком /т. 1, а.с. 41-43/.

14.02.2022 ОСОБА_1 подав повідомлення про близьких осіб відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції». В розділі 12 повідомлення вказав про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_2 /т.1, а.с. 44/.

15.02.2022 аналогічне повідомлення подав ОСОБА_2 та в розділі 12 зазначив про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_1 /т.1, а.с. 47/.

Наказом Рівненської митниці від 02.03.2022 № 89-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці (далі - начальник оперативного відділу), з 02.03.2022 по 01.04.2022 /т. 1, а.с. 50/.

16.05.2022 згідно наказу Рівненської митниці № 123-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці з 16.05.2022 по 20.05.2022 /т. 1, а.с. 53/.

Згідно наказу Рівненської митниці від 08.06.2022 № 143-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 09.06.2022 по 23.08.2022 /т. 1, а.с. 56/.

Наказом Рівненської митниці від 06.09.2022 № 230-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 06.09.2022 по 18.11.2022 /т. 1, а.с. 58/.

Згідно наказу Рівненської митниці від 22.11.2022 № 293-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 22.11.2022 по 17.02.2023 /т. 1, а.с. 60/.

Накази від 02.03.2022 № 89-о, від 16.05.2022 № 123-о, від 08.06.2022 № 143-о та від 06.09.2022 № 230-о погоджені завідувачем сектору з питань запобігання та протидії корупції ОСОБА_3 Наказ від 22.11.2022 № 293-о погоджений в.о. завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції ОСОБА_4 .

07.04.2023 Національним агентством з питань запобігання корупції, у порядку пункту 53 частини 1, частини 6 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» було внесено Рівненській митниці припис /т. 1, а.с. 66 - 68/.

У приписі зазначено, що ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника оперативного відділу, був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями щодо двоюрідного брата ОСОБА_2 , п.п. 3.2, 3.5, 3.7 посадової інструкції та не повідомив свого безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, чим порушив вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Припис містить вимогу провести службове розслідування для виявлення причин та умов, що призвели до порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та розглянути питання щодо притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Рівненської митниці від 19.04.2023 № 68 «Про проведення службового розслідування» по даному факту призначено провести службове розслідування та утворено комісію в наступному складі:

ОСОБА_5 - перший заступник начальника - голова комісії;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції - член комісії;

ОСОБА_7 - начальник юридичного відділу - член комісії;

ОСОБА_8 - начальник відділу по роботі з персоналом - член комісії;

ОСОБА_9 - в.о. заступника начальника управління - начальник оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил;

ОСОБА_10 - завідувач сектору внутрішньої безпеки - член комісії;

В`ячеслав Жук - головний державний інспектор відділу забезпечення митного контролю та оформлення - член комісії.

Наказом Рівненської митниці від 26.09.2023 № 193 внесено зміни до складу комісії, замість ОСОБА_11 - завідувача сектору внутрішньої безпеки - члена комісії, включено ОСОБА_12 /т.1, а.с. 129-130/.

26.09.2023 комісією з проведення службового розслідування складено акт № 7.13-09/ВН-06/26 та запропоновано:

службове розслідування стосовно головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушення митних правил Рівненської митниці Державної митної служби України під час тимчасового виконання обов`язків заступника начальника зазначеного управління ОСОБА_1 вважати закінченим;

за порушення вимог передбачених п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" та вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, що виразилось в неповідомленні (безпосереднього керівника або відповідальний орган про конфлікт інтересів) ініціювати перед керівником територіального органу питання про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 із запропонованим видом дисциплінарного стягнення - догани /т.1, а.с. 131-145/.

Акт службового розслідування підписаний з окремою думкою члена комісії ОСОБА_13 /т.1, а.с. 146-151/.

Наказом Рівненської митниці від 13.10.2023 № 19-дс порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора ОСОБА_1 /т.1, а.с. 164-165/.

Затверджено склад комісії:

ОСОБА_14 - начальник відділу адміністративно-господарської діяльності;

ОСОБА_15 - завідувач сектору внутрішньої безпеки;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції;

ОСОБА_16 - головний державний інспектор юридичного відділу;

Мирослава Керод - головний державний інспектор по роботі з персоналом.

У зв`язку із задоволенням заяви про відвід наказом Рівненської митниці від 06.11.2023 № 20-дс, виключено зі складу дисциплінарної комісії ОСОБА_3 , завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції /т. 2, а.с. 8/.

14.11.2023 Дисциплінарною комісією внесено в.о. начальника Рівненської митниці Віталію Собчуку подання, за висновками якого, у діях головного державного інспектора ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні актів органів державної влади, а саме незабезпеченні дотримання п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів /т. 1, а.с. 181-186/.

Комісією рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

На підставі подання дисциплінарної комісії, наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» наказано:

оголосити догану ОСОБА_1 , головному державному інспектору оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці, за неналежне виконання актів органів державної влади, відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 та пункту 2 частини першої статті 66 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VII «Про державну службу»;

вважати даний наказ таким, що набирає чинності в перший робочий день, наступний за днем закінчення терміну тимчасової непрацездатності;

відділу по роботі з персоналом вжити заходів, передбачених частинами шостою, сьомою статті 77 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» та направити до Національного агентства з питань запобігання корупції паперову копію наказу з інформаційною карткою до нього (абзац четвертий частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції», пункт 4 розділу ІІ Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства від 09 лютого 2018 року № 166) /т.1, а.с. 188-192/.

Не погодившись з наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 569 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (далі - МК України) працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Згідно з частиною другою статті 1 Закону № 889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 4 Закону № 889-VIII державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно частини 5 статті 5 Закону № 889-VIII, на державних службовців поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII).

За правилами статті 1 Закону № 1700-VІІ, корупційне правопорушення діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною участині першійстатті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно частини 1 статті 27 Закону № 1700-VІІ, особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.

Особи, які претендують на зайняття посад, зазначених у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомити керівництво органу, на посаду в якому вони претендують, про працюючих у цьому органі близьких їм осіб.

Відповідно до частини 1-3, статті 28 Закону № 1700-VІІ, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз`яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Як вже зазначав суд, наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» до головного державного інспектора ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» та пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів, накладено (оголошено) дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Підставою для видання такого наказу є подання дисциплінарної комісії від 14.11.2023, згідно якого у головного державного інспектора ОСОБА_1 виявлено ознаки дисциплінарного проступку та рекомендовано накласти (оголосити) дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

При проведенні службового розслідування встановлено, що ОСОБА_2 є двоюрідним братом ОСОБА_1 , тобто близькою особою з огляду на абзац 4 частини 1 статті 1 Закону № 1700-VІІ та зумовлює виникнення у нього приватного інтересу, як обов`язкової складової конфлікту інтересів.

Встановлюючи наявність потенційного конфлікту інтересів комісією зазначено, що ОСОБА_1 був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями стосовно ОСОБА_2 . Такі повноваження визначені в нього пунктами 3.2, 3.5, та 3.7 посадової інструкції заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці від 01.07.2021, тому за наявності приватного інтересу, ОСОБА_1 міг впливати на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення дій стосовного свого двоюрідного брата ОСОБА_2 .

В контексті спірного питання суд не може погодитися з доводами відповідача щодо наявності у позивача потенційного конфлікту інтересів та з цього приводу зазначає таке.

Згідно частини 1 статті 1 Закону № 1700-VІІ, потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно методичних рекомендацій «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» наданих Національним агентством з питань запобігання корупції від 21.10.2022 № 13, роз`яснено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.

Згідно пункту 1.6. розділу І Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Згідно пункту 2.4. розділу ІІ Методології проведення антикорупційної експертизи, дискреційні повноваження мають такі ознаки:

1) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд оцінювати юридичний факт (фактичний склад), внаслідок чого можуть виникати, змінюватись або припинятись правовідносини;

2) дозволяють на власний розсуд обирати одну із декількох запропонованих у нормативно-правовому акті, проекті нормативно-правового акта форм реагування на цей юридичний факт;

3) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд вибирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації;

4) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) обрати форму реалізації своїх повноважень - видання нормативного або індивідуально-правового акта, вчинення (утримання від вчинення) адміністративної дії;

5) наділяють орган (особу, уповноважену на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення;

6) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд визначати спосіб виконання управлінського рішення, у тому числі передавати виконання прийнятого рішення підлеглим особам, іншим органам державної влади та місцевого самоврядування, встановлювати строки і процедуру виконання.

Обов`язки заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці визначені в розділі 3 посадової інструкції:

3.2. контроль за додержанням вимог законодавства щодо діяльності в напрямі запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушеннями митних правил;

3.5. проведення заходів щодо протидії контрабанді та боротьби з порушеннями митних правил;

3.7. здійснення контролю за дотриманням громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України.

Досліджуючи посадову інструкцію заступника начальника управління - начальника оперативного відділу судом не встановлено, що позивач був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями під час реалізації яких, він може вчиняти дії, приймати рішення, чи утримуватись від вчинення дій чи прийняття рішень стосовно свого двоюрідного брата ОСОБА_2 .

Аналізуючи сутність поняття конфлікту інтересів у розумінні Закону № 1700-VII, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 грудня 2020 року у справі № 826/15347/17 зазначив, що поняття потенційного конфлікту інтересів, включає в себе поняття неупередженості та об`єктивності при вчиненні чи не вчиненні певних дій під час виконання повноважень. При цьому поняття потенційного конфлікту інтересів значно ширше і потребує з`ясування інших ознак, а саме наявності у особи приватного інтересу.

Потенційний конфлікт інтересів - це конфлікт інтересів, який може виникнути в майбутньому. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Крім того, у вищевказаній постанові у справі № 826/15347/17 Верховний Суд наголосив на тому, що потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент - це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент - це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент - це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Суд зазначає, що в приписі Національного агентства з питань запобігання корупції № 37-03/15-23 від 07.04.2023 міститься лише загальне посилання на пункти 3.2, 3.5 та 3.7 посадової інструкції начальника оперативного відділу. Інформації про те, якими саме службовими (представницькими) повноваженнями був наділений ОСОБА_1 стосовно двоюрідного брата ОСОБА_2 припис не містить.

Комісією з проведення службового розслідування в акті від 26.09.2023 також не вказано наявність конкретних службових (представницьких) повноважень ОСОБА_1 стосовно двоюрідного брата ОСОБА_2 , що свідчить про відсутність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів.

Такий висновок узгоджується з роз`ясненням наданим ОСОБА_1 . Національним агентством з питань запобігання корупції від 08.08.2023 № 203-01/17805-23, у якому зазначено, що конфлікт інтересів може існувати у особи в ситуації, коли:

в особи наявний приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами);

в особи наявні службові повноваження, під час реалізації яких вона може вчиняти дії, приймати рішення саме з питань, у якому у неї наявний приватний інтерес;

такі службові повноваження мають дискреційний характер (тобто є такими, коли особа може на власний розсуд обирати з кількох юридично допустимих дій, рішень).

Саме сукупність зазначених факторів дає підстави стверджувати, що приватний інтерес особи, може впливати на об`єктивність та неупередженість під час вчинення особою дії, прийняття рішення, а отже, в особи є конфлікт інтересів.

За відсутності принаймні однієї із складових - службових повноважень, дискреційного характеру та/або приватного інтересу - конфлікт інтересів не виникає.

Враховуючи наведене, Національне агентство з питань запобігання корупції прийшло до висновку, що якщо під час виконання повноважень заступника начальника ОСОБА_1 не має можливості приймати рішення, вчиняти чи не вчиняти дії стосовно свого двоюрідного брата як головного інспектора, тобто, не має відповідних повноважень, конфлікт інтересів не виникатиме.

При вирішенні вказаного спору судом не встановлено, а відповідачем не доведено що в ОСОБА_1 були наявні організаційно-розпорядчі повноваження стосовно свого двоюрідного брата ОСОБА_2 і що такі повноваження є дискреційними, тому, на переконання суду, в ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 відсутній потенційний конфлікт інтересів.

Суд також зауважує, що відсутність у позивача організаційно-розпорядчих повноважень стосовно свого двоюрідного брата підтверджується структурою Рівненської митниці, затвердженою наказом Рівненської митниці № 174 від 17.08.2022, згідно якої оперативний відділ, в якому ОСОБА_1 виконував обов`язки начальника, входить в структури Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил.

Водночас, відділ митного оформлення № 1, в якому посаду головного державного інспектора займає ОСОБА_2 входить до структури митного поста «Рівне». Згідно пункту 4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рівне» Рівненської митниці, затвердженої наказом від 10.06.2021 № 21, відділ безпосередньо підпорядковується керівництву митного поста «Рівне» Рівненської митниці. В пункті 8 даного Положення передбачено, що посадові особи відділу підпорядковуються начальнику відділу та керівництву митного поста «Рівне».

Наказом від 23.02.2022 № 50 установлено функціональний розподіл обов`язків між начальником та заступниками начальника митниці з керівництва роботою структурних підрозділів митниці, відповідно до якого керівництво управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил закріплено за начальником Рівненської митниці, а митний пост «Рівне», за заступником начальника Рівненської митниці.

Отже, у спірних правовідносинах, з огляду на встановлені судом обставини, враховуючи затверджену структуру Рівненської митниці та з огляду на аналіз п.п. 3.2, 3.5, 3.7 посадової інструкції заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями стосовно свого двоюрідного брата ОСОБА_2 , і наведені обов`язки не є дискреційними, що свідчить про відсутність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів.

Під час розгляду справи по суті відповідач не зазначив, в чому полягав потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 , не проаналізував усі три елементи потенційного конфлікту інтересів, фактично висновок базується на припущеннях суб`єкта владних повноважень, а не реальних доказах.

Судом також враховано, що ОСОБА_1 на виконання наказу Рівненської митниці від 08.02.2022 № 32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства» подав повідомлення про близьких осіб відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» та вказав про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_2 , який також працює в структурі митниці. Аналогічне повідомлення 15.02.2022 подав ОСОБА_2 та в розділі 12 зазначив про двоюрідного брата ОСОБА_1 .

Крім того, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону «Про запобігання корупції» обов`язок державного службовця повідомити керівника про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався про наявність такого конфлікту, має на меті забезпечення вжиття керівником заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів підлеглої особи шляхом прийняття відповідного рішення у дводенний строк. Момент, коли державний службовець дізнався про наявність у нього конфлікту інтересів, має бути зумовлений об`єктивними обставинами, за яких у сфері його службових повноважень виникає приватний інтерес або приватні інтереси перетинаються зі службовими повноваженнями. Водночас, Закон прямо не вказує на форму такого повідомлення, у якій державний службовець має донести інформацію про конфлікт інтересів до керівника, та не передбачає порядок обліку таких повідомлень в державному органі.

За таких обставин, а також враховуючи відсутність в ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів по відношенню до ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про відсутність порушення з боку позивача вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина 1 статті 65 Закону № 889).

Поряд з цим, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Слід зауважити, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом № 889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі № 140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі № 420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі № 826/6165/17.

Зокрема, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі № 140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Приймаючи до уваги цей факт, суд зазначає, що висновок службового розслідування не підтверджує порушення ОСОБА_1 пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» та пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів, що вказує на відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки матеріалами справи підтверджено протилежне.

Стосовно доводів позивача про те, що дисциплінарне провадження не відповідало критерію об`єктивної безсторонності членів комісії та їх суб`єктивної неупередженості суд зазначає наступне.

Як було встановлено судом наказом Рівненської митниці від 19.04.2023 № 68 «Про проведення службового розслідування» було утворено комісію в складі:

ОСОБА_5 - перший заступник начальника - голова комісії;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції - член комісії;

ОСОБА_7 - начальник юридичного відділу - член комісії,

ОСОБА_8 - начальник відділу по роботі з персоналом - член комісії;

ОСОБА_9 - в.о. заступника начальника управління - начальник оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил;

ОСОБА_10 - завідувач сектору внутрішньої безпеки - член комісії; В`ячеслав Жук - головний державний інспектор відділу забезпечення митного контролю та оформлення - член комісії.

Наказом Рівненської митниці від 26.09.2023 № 193 внесено зміни до складу комісії, замість ОСОБА_11 - завідувача сектору внутрішньої безпеки - члена комісії, включено ОСОБА_12 .

Наказом Рівненської митниці від 13.10.2023 № 19-дс порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора ОСОБА_1 та затверджено склад комісії:

Олег Родзін - начальник відділу адміністративно-господарської діяльності;

ОСОБА_15 - завідувач сектору внутрішньої безпеки;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції;

ОСОБА_16 - головний державний інспектор юридичного відділу;

Мирослава Керод - головний державний інспектор по роботі з персоналом.

Отже, ОСОБА_17 та ОСОБА_3 були членами комісії з проведення службового розслідування та згодом були включені до складу дисциплінарної комісії згідно Наказу Рівненської митниці від 13.10.2023 № 19-дс.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини орган влади, який не є судом держави, для виконання ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, може розглядатись як «суд» у змістовному значені цього терміну (рішення у справі Срамек проти Австрії (Sramek v. Austria), п.36).

Отже, «суд» може являти собою орган, заснований з метою вирішення обмеженої кількості питань, за умови, що він завжди забезпечує відповідні гарантії (рішення у справі Літгоу та інші проти Сполученого Королівства (Lithgow and Others v. United Kingdom), п.201).

У пункті 108 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» (Заява № 21722/11), яке набрало статусу остаточного 27.05.2013, суд розглядаючи цю справу зазначає, що ВРЮ та парламент виконували функцію розгляду справи щодо заявника та винесення обовязкового рішення. Отже, спершу суд повинен розглянути, чи були дотримані принципи незалежного та безстороннього суду на стадії розгляду справи заявника та винесення обовязкового для виконання рішення.

Тобто, з урахуванням зазначеного, ЄСПЛ визначає термін «суд» не тільки суди загальної юрисдикції, але й інші органи влади, які розглядають справи осіб, а тому повинні дотримуватись принципу незалежного та безстороннього суду на стадії розгляду справи заявника та винесення обов`язкового для виконання рішення.

В акті службового розслідування від 26.09.2023 № 7.13.09/ВН-06/26 ОСОБА_17 та ОСОБА_3 , як члени комісії висловили свої пропозиції щодо порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарного провадження, за порушення пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», із запропонованим видом дисциплінарного стягнення - догани.

Незважаючи на сформовану та висловлену позицію цих осіб з приводу запропонованого виду дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 , ОСОБА_17 затверджується головою дисциплінарної комісії для здійснення дисциплінарного провадження, а ОСОБА_3 її членом, що на переконання суду є неприйнятним.

Надалі, у зв`язку із задоволенням заяви про відвід наказом Рівненської митниці від 06.11.2023 № 20-дс, виключено зі складу дисциплінарної комісії ОСОБА_3 , завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції.

Водночас, той факт, що при проведенні дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 повторно приймав участь ОСОБА_17 який був членом комісії з проведення службового розслідування свідчить про те, що голова дисциплінарної комісії ОСОБА_17 при здійсненні дисциплінарного провадження щодо позивача не міг бути безстороннім. Наведена обставина є безумовною підставою для скасування наказу Рівненської митниці № 22-дс від 22.11.2023 року «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед в тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) з учиненим особою діянням.

Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами, тобто обґрунтовано з урахуванням всіх обставин, що мають значення для подальшого прийняття рішення за наслідками такого розслідування.

За приписами частини першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини справи та досліджені докази, суд приходить до висновку, що наказ Рівненської митниці № 22-дс від 22.11.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення» не може вважатися прийнятим безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо а відтак, не може відповідати критеріям правомірності, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в сумі 1073,60 грн, що підтверджується платіжними інструкціями № 6761-2377-2924-1346 від 04.12.2023 та № 5037-2381-9602-1783 від 08.12.2023, а тому судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору підлягають стягненню з бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Рівненської митниці.

Відтак, на користь ОСОБА_1 слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці, документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Рівненської митниці від 23.11.2023 № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Стягнути користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Повний текст рішення складений 07 червня 2024 року

Суддя Ольга ПОЛІЩУК