Справа № 440/323/22
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2024-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 р. Справа № 440/323/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.2022, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Ясиновський, повний текст складено 11.03.22 по справі № 440/323/22

за позовом ОСОБА_1

до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Полтавській області" третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Полтавській області", третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, в якому просить суд: визнати протиправними дії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Полтавській області» щодо відмови ОСОБА_1 у внесенні змін до довідки №33/37-4/2274 від 02 липня 2021 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 із врахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, станом на 19.11.2019, шляхом включення до неї, окремими рядками, основних та додаткових видів грошового забезпечення, з яких сплачувався єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України) індексації грошового забезпечення, призначення пенсії у підвищеному розмірі - 5% (звільнення через хворобу) та надіслання її до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області для проведення з 01.12.2019 року перерахунку основного розміру пенсії; зобов`язати Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Полтавській області» внести зміни до довідки №33/37-4/2274 від 02 липня 2021 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 із врахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, станом на 19.11.2019 року, шляхом включення до неї, окремими рядками, основних та додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, премії), з яких сплачувались єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України), в тому числі: доплата за роботу в нічний час - 35% посадового окладу, індексації грошового забезпечення станом на листопад 2019 року, призначення пенсії у підвищеному розмірі - 5% (звільнення через хворобу) та надіслати таку довідку до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області для проведення з 01.12.2019 року перерахунку основного розміру пенсії.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що відповідачем під час виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області довідки №33/37-4/2274 від 02 липня 2021 року про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 грудня 2019 року протиправно не включено такі складові, як індексація, доплата за роботу в нічний час та призначення пенсії у підвищеному розмірі (звільнення через хворобу).

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг, а тому вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії. В іншому випадку неврахування індексації при обрахунку пенсії за вислугу років призведе до застосування для визначення розміру пенсії знеціненого грошового забезпечення. Вказує, що свідоцтво про хворобу військово-лікарської комісії від 03.02.2015 року №34-С є належним документом на підтвердження у позивача хвороби, що стало підставою для звільнення зі служби згідно з п.2 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII (через хворобу), а тому позивач має право на призначення пенсії за вислугу років в підвищеному розмірі. В частині не включення до довідки про грошове забезпечення позивача доплати за роботу у нічний час, стверджує, що на даний час рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30.11.2022 року у справі №440/1844/22 зобов`язано Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Полтавській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заборгованість по додатковому виду грошового забезпечення - доплата за службу в нічний час за період з 01.01.2013 по 31.03.2015. Звертає увагу, що у вересні 2023 року, на виконання судового рішення по справі №440/1844/22, Ліквідаційна комісія УМВС України в Полтавській області здійснила нарахування позивачу заборгованості по додатковому виду грошового забезпечення доплаті за службу в нічний час за 838 відпрацьованих нічних годин.

Державна установа "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Полтавській області" подала до суду відзив на апеляційну скаргу позивача, вважає доводи та обґрунтування апеляційної скарги помилковими та безпідставними, рішення суду першої інстанції вважає законним та обґрунтованим, просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 року без змін. Зазначає, що об`єктом здійснення індексації доходів позивача є його дохід у формі пенсії, а не розмір грошового забезпечення діючого поліцейського за прирівняною посадою, яку обіймав позивач на момент звільнення, тому відсутні підстави для врахування індексації цього грошового забезпечення при формуванні довідки для перерахунку пенсії. В частині не включення до довідки про грошове забезпечення позивача доплати за роботу у нічний час вказує, що доплата за роботу в нічний час позивачу не виплачувалася. Щодо призначення пенсії у підвищеному розмірі з підстав звільнення через хворобу, зауважує, що призначення пенсії здійснюється Пенсійним органом. Наголошує, що законом не передбачено нарахування 5% до сум грошового забезпечення особам, які звільнені зі служби у запас. Зазначає, що на день звільнення позивача календарна вислуга років становить 19 років, що не відповідає статті 12 Закону №2262-ХІІ, яка передбачає 22 роки календарної вислуги.

Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області подало до суду відзив на апеляційну скаргу позивача, в якій повністю підтримує свою позицію щодо спірних правовідносин, викладену у письмових поясненнях на позовну заяву.

Відповідно до ч.1 ст.308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 02 липня 2021 року ДУ "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Полтавській області" виготовлено довідку №33/37-4/2274 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на листопад 2019 року, відповідно до якої до складу грошового забезпечення включено: посадовий оклад - 2500 грн, оклад за спеціальне звання майор поліції - 2000 грн, надбавку за стаж служби в поліції (40%) - 1800 грн, надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції (44,90%) - 2828,70 грн, премію (92,05%) - 8402,97 грн, всього - 17531,67 грн.

27 листопада 2021 року позивач звернувся до ДУ "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Полтавській області" із заявою в якій просив внести зміни до вказаної вище довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, вказавши в ній окремим рядком складову грошового забезпечення "індексація" в розмірі 5% та надбавку за роботу у нічний час - 35%.

Листом від 13.12.2021 № 33/37-Т-2774 відповідачем повідомлено про відсутність підстав для внесення таких змін.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даний позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині не включення до довідки про грошове забезпечення індексації грошового забезпечення, суд першої інстанції дійшов висновку, що суми індексації грошового забезпечення поліцейських не віднесені до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині не включення до довідки про грошове забезпечення доплати за роботу у нічний час, суд першої інстанції виходив з того, що доплата за роботу в нічний час позивачу не виплачувалася.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.92 Конституції України основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.

Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих поліцейських є положення частини третьої статті 43 та частини четвертої статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 за № 2262-XII (далі по тексту Закон №2262-XII).

Порядок здійснення перерахунку пенсій військовослужбовців, інших осіб, які отримують пенсію відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у тому числі колишніх працівників міліції, врегульовано статтею 63 цього Закону та Порядком № 45.

Відповідно до ч.3 ст.63 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.

Згідно зі ст.51 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Закон України «Про Національну поліцію» (далі по тексту Закон №580-VIII) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України. Пунктом 4 частини десятої статті 62 цього Закону, якою врегульовані гарантії професійної діяльності поліцейського, визначено, що поліцейський своєчасно і в повному обсязі отримує грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України.

Статтею 94 Закону №580-VIII регламентовано грошове забезпечення поліцейських, згідно із частиною першою якої поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається Кабінетом Міністрів України залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України (ч.2 ст.94 Закону №580-VIII).

Нормативно-правовими актами, якими визначається розмір грошового забезпечення, його складові, умови та порядок його виплати, є Постанова № 988 та Порядок №260, відповідно, якими не передбачено такого додаткового виду грошового забезпечення для перерахунку пенсії як індексація грошового забезпечення.

Відповідно до ч.5 ст.94 Закону №580-VIII грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України врегульовано Законом України від 03.07.1991 року №1282-XII «Про індексацію грошових доходів населення» (далі по тексту Закон №1282-XII).

Відповідно до ст.1 Закону №1282-XII індексація грошових доходів населення це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Статтею 2 вказаного Закону визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення) та пенсії.

Економічною підставою для проведення індексації грошових доходів населення згідно зі статтями 4, 6 Закону №1282-ХІІ є факт, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Також ознаками, що характеризують індексацію доходів громадян, є місце отримання відповідних доходів, а також джерела їх фінансування (ч.1 ст.9 Закону №1282-XII).

Отже, індексація має спеціальний статус виплати з боку держави у формі відшкодування знецінення грошових доходів громадян, зокрема, пенсії, стипендії, оплати праці (грошового забезпечення), які мають систематичний характер, а тому, індексація є невід`ємною складовою частиною сум при розрахунку пенсії військовослужбовцям, колишнім працівникам органів внутрішніх справ, поліцейським, тощо.

Обов`язковий характер індексації визначається статтею 18 Закону України від 05.10.2000 №2017-ІІІ «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі по тексту Закон №2017-ІІІ), у якій зазначається, що законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін.

Державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (ч.2 ст.19 Закону №2017-ІІІ).

Тож, дійсно, індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг.

У той же час у рішенні Конституційного Суду України від 13.05.2015 №4-рп/2015 у справі №1-9/2015 Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення першого речення частини третьої статті 63 Закону №2262-ХІІ необхідно розуміти так, що до встановлених виключно законами України нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, на підставі введення яких усі призначені за цим законом пенсії підлягають перерахунку, належать лише надбавки, доплати, підвищення.

Таким чином, індексація грошового забезпечення не підлягає врахуванню при перерахунку пенсії на підставі частини третьої статті 63 Закону №2262-ХІІ.

Відповідно до ст.64 Закону №2262-ХІІ у разі якщо пенсії, призначені військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію згідно з цим Законом, та членам їх сімей у попередньому календарному році та до дати індексації пенсії включно у році, в якому проводиться індексація пенсій, не перераховувалися відповідно до частини четвертої статті 63 цього Закону, для забезпечення їх індексації проводиться перерахунок пенсій у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, із застосуванням коефіцієнта збільшення, що визначається відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Сума індексації враховується під час подальшого перерахунку пенсії відповідно до статті 63 цього Закону.

Підстави для проведення індексації визначено статтею 4 Закону №1282-XII, відповідно до якої індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення визначає Порядок №1078.

Пунктом 2 Постанови №118 установлено, що з 01.03.2022 розміри пенсій, призначених відповідно до статей 13, 21 і 36 Закону №2262-ХІІ (без урахування надбавок, підвищень, додаткових пенсій, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації пенсії, доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною, щомісячної доплати до пенсії, адресної допомоги до пенсійної виплати та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством) військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за зазначеним Законом (крім військовослужбовців строкової служби), та членам їх сімей і строк призначення яких до 31.12.2021 включно, підвищуються на коефіцієнт збільшення, установлений абзацом другим пункту 1 цієї постанови, у межах максимального розміру пенсії, визначеного законом.

Підвищення пенсії, передбачене абзацом першим цього пункту, встановлюється додатково до щомісячної доплати до пенсії, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб».

Підвищення на коефіцієнт збільшення, установлений абзацом другим пункту 1 цієї постанови, застосовується також у разі поновлення виплати пенсії, призначеної до 31.12.2021 відповідно до Закону №2262-ХІІ, та перерахунку пенсії відповідно до Закону №2262-ХІІ, крім перерахунків пенсії, що проводилися у період з 01.01.2021 до 28.02.2022 за рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до частини четвертої статті 63 зазначеного Закону.

Підвищення пенсії, передбачене цим пунктом, враховується під час подальших перерахунків пенсії відповідно до частини четвертої статті 63 Закону № 2262-ХІІ.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що об`єктом здійснення індексації доходів позивача є його дохід у формі пенсії, а не розмір грошового забезпечення діючого поліцейського за прирівняною посадою, яку обіймав позивач на момент звільнення, а тому відсутні підстави для врахування індексації цього грошового забезпечення при формуванні довідки для перерахунку його пенсії.

Отже, пенсія, яку позивач отримує, є об`єктом індексації, що має нараховуватись щомісячно, за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив встановлений поріг індексації, у частині, що дорівнює прожитковому мінімуму, встановленому для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Проведення індексації призначеної (перерахованої) позивачу пенсії (з урахуванням надбавок, доплат та підвищень) є встановленим механізмом підвищення грошових доходів населення, що дає можливість відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг, реалізація якого дає підстави стверджувати про дотримання державних гарантій, спрямованих на підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін, у розумінні Закону України від 05.10.2020 №2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії».

Таким чином, системний аналіз наведених норм права свідчить про те, що суми індексації грошового забезпечення поліцейських не віднесені до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та не підлягають зазначенню у довідці про грошове забезпечення позивача для перерахунку його пенсії.

Судова палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2024 року у справі №580/1974/23 зазначила, що висновки, викладені в раніше ухваленій постанові Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї самої палати від 21.06.2023 у справі №480/11090/21 про наявність у особи, яка перебувала на службі в ОВС, та якій пенсія призначена відповідно до Закону №2262-ХІІ, права на включення в довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку її пенсії у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій осіб, сум індексації цього грошового забезпечення, є такими, що не ґрунтуються на правильному правозастосуванні, а відтак відступила від таких висновків та сформувала такі висновки:

(1) об`єктом здійснення індексації доходів особам, зокрема, які проходили службу в органах внутрішніх справ, пенсія яким призначена згідно із Законом №2262-XII, є їх дохід у формі пенсії (у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідної соціальної групи населення), а не розмір грошового забезпечення діючого поліцейського за прирівняною посадою до тієї, яку вони обіймали на момент звільнення з відповідних органів;

(2) суми індексації грошового забезпечення поліцейських не належать до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та не підлягають зазначенню у довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) при її формуванні.

З огляду на приписи ч.5 ст.242 КАС України, а також враховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №755/10947/17, відповідно до якої під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, врахуванню в межах даної справи підлягають наведені судом апеляційної інстанції правові позиції Верховного Суду.

Застосовуючи наведені вище правові висновки Верховного Суду до спірних відносин, які виникли у справі, яка переглядається, колегія суддів дійшла висновку про те, що дії відповідача щодо невключення в довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії позивачу, сум індексації цього грошового забезпечення при формуванні такої довідки у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення певній категорії осіб (в цьому випадку поліцейським), відповідають критеріям, визначеним статтею 19 Конституції України та у статті 2 КАС України, у зв`язку із чим висновки суду першої інстанцій про відмову у задоволенні позовних вимог в цій частині ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги позивача в цій частині позовних вимог спростовані приведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій та зобов`язання відповідача включити до довідки №33/37-4/2274 від 02.07.2021 про розмір грошового забезпечення позивача доплату за роботу у нічний час, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно вимог ч.3 ст.63 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції та податкової міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.

Водночас, при перерахунку пенсії не враховується такий складовий елемент грошового забезпечення як одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема щорічні, щоквартальні, разові додаткові види грошового забезпечення, крім щомісячних, або тих, що виплачуються раз на місяць.

Велика Палата Верховного Суду, приймаючи у подібних правовідносинах постанову від 06.02.2019 у справі №522/2738/17, дійшла висновку, що при обчисленні пенсії на підставі ст.43 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" не враховується такий складовий елемент грошового забезпечення, як одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема щорічні, щоквартальні, разові додаткові види грошового забезпечення, крім щомісячних, або тих, що виплачуються раз на місяць. Крім того, факт сплати єдиного внеску не є безумовною підставою для включення виплати, з якої цей внесок утримано, до грошового забезпечення, з розміру якого обчислюється пенсія, та має значення лише для включення до цього грошового забезпечення його видів з переліку, визначеного ст. 43 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", який є вичерпним.

Пунктом 11 розділу ІІ Порядку виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, передбачено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

За таких обставин, доплата за службу в нічний час має індивідуальний характер, залежить від фактичного часу служби, не носить постійного характеру та не входить до встановленого ч.3 ст.63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" переліку видів грошового забезпечення, а тому відсутні правові підстави для включення зазначеної додаткової виплати до складу грошового забезпечення позивача, з якого має проводитись перерахунок пенсії.

Правова позиція суду щодо відсутності підстав для включення доплати за службу в нічний час до складу грошового забезпечення позивача узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 16.09.2020 у справі №612/402/17, від 24.12.2020 у справі №803/867/17, які в силу ч.5 ст.242 КАС України є обов`язковими для врахування.

Крім того, колегія суддів зазначає, що за даними грошового атестату №8 від 16.04.2015 року, виданого Лубенським міським відділом (з обслуговування м.Лубни та Лубенського району) ГУМВС України в Полтавській області, доплата за роботу в нічний час позивачу не виплачувалася.

Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що у вересні 2023 року, на виконання судового рішення по справі №440/1844/22, Ліквідаційна комісія УМВС України в Полтавській області здійснила нарахування позивачу заборгованості по додатковому виду грошового забезпечення доплаті за службу в нічний час за 838 відпрацьованих нічних годин, колегія суддів вважає такими, що не впливають на спірні правовідносини, оскільки на момент звернення позивача до суду з даним позовом та розгляду судом першої інстанції справи по суті в матеріалах справи були відсутні докази виплати позивачу доплати за роботу в нічний час.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині.

Щодо доводів позивача про необхідність включення до довідки підвищеного розміру пенсії - 5% (звільнення через хворобу), колегія суддів зазначає, що призначення пенсії відноситься до повноважень Пенсійного фонду України, який відповідно до пункту 1 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2014 №280, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, а згідно з пунктом 7 цього Положення - здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (у даному випадку через ГУ ПФУ в Полтавській області).

Види грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії чітко визначені Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року №45.

Отже, процентний розмір відповідних сум грошового забезпечення визначається пенсійним органом при призначенні та перерахунку пенсії, цей відсотковий розмір пенсії не підлягає включенню до довідки про перерахунок пенсії.

У даній справі позивач не звертає жодних вимог до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області та останнє не є відповідачем у цій справі.

Стосовно посилань апелянта на те, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, оскільки апелянт не отримував відзив на позовну заяву, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявне поштове повідомлення про направлення відзиву на позовну заяву позивачеві.

При цьому, відповідно до абз.2 ч.2 ст.317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

В цьому випадку справу вирішено вірно.

Колегія суддів вказує, що зазначена обставина не може бути підставою для прийняття рішення про задоволення позовних вимог.

Інші аргументи, зазначені сторонами по справі, не вимагають детального обґрунтування, оскільки не є вирішальними.

Таким чином, переглянувши рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги позивача, колегія суддів дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги не містять належних та обґрунтованих міркувань, які б спростовували висновки суду першої інстанції. В апеляційній скарзі також не наведено інших міркувань, які б не були предметом перевірки судом першої інстанції та щодо яких не наведено мотивів відхилення наведених аргументів.

Таким чином, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухваленим з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 по справі № 440/323/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.М. Ральченко І.С. Чалий