Справа № 939/1422/24
Суддя: Герасименко М. М.
Дата ухвалення: 2024-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 939/1422/24
УХВАЛА

06 червня 2024 рокуселище Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Герасименко М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області Осіпова Ігоря Сергійовича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Позивач, через представника адвоката Мірошника С.Б., 03 червня 2024 року звернувся до суду з вказаним позовом, просив скасувати постанову серії БАД № 996094 від 14 травня 2024 року про притягнення його (позивача) до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126, ч. 1 ст. 121-3, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП.

Суддя, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у ч. 1 ст. 122 цього Кодексу.

За правилами ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Положеннями ст. 289 КУпАП встановлено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксоване в автоматичному режимі, або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення, або під час її виконання у випадках, передбачених частиною першою статті 300-1 цього Кодексу.

Аналогічні приписи містить п. 6 розділу IV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або після повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені ст. 123 КАС України.

Згідно із положеннями ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до адміністративного суду та підтверджені належними доказами.

Таким чином, для вирішення питання про наявність або відсутність пропуску строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що перебіг процесуального строку звернення особи до суду з адміністративним позовом в порядку ст. 286 КАС України починається з дня вручення позивачу оскаржуваного рішення (постанови) або з дня набрання постанови законної сили та становить 10 днів.

При цьому, КАС України передбачає повноваження суду поновити особі строк звернення до суду з адміністративним позовом за наявності поважних причин його пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД № 996094 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 126, ч. 1 ст. 121-3, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП винесена 14 травня 2024 року у присутності позивача.

За таких обставин останній десятий день для подання скарги на постанову від 14 травня 2024 року припадає на 24 травня 2024 року.

Разом з тим, до суду про оскарження спірної постанови позивач звернувся лише 03 червня 2024 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

При цьому, як на підставу для поновлення пропущеного строку, позивач вказує на те, що постанова під час її складення йому не вручалась та до дня звернення до суду із вказаним позовом не надсилалась.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Так, ЄСПЛ у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Разом з тим, в силу ч. 1 ст. 121 КАС України підстави пропуску строку можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлений у разі наявності обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Суд звертає увагу, що оскаржувана постанова містить відмітку у рядку 9 щодо отримання копії постанови, з якої вбачається, що позивач від підпису відмовився.

Крім того слід зауважити, що з відеозапису, доданого позивачем до позову, вбачається, що 14 травня 2024 року позивачу було оголошено зміст оскаржуваної постанови, надано її для ознайомлення та підпису, після чого позивач погодився з її змістом, проте повідомив, що підписувати постанову не буде. Працівником поліції роз`яснено позивачу, що він протягом 10 днів має право оскаржити постанову у судовому порядку. У подальшому позивач повідомив про намір оскаржити вказану постанову (фрагмент відеозапису 20:26:25 20:29:40).

За таких обставин, позивач вважаючи незаконною постанову відповідача про накладення на нього адміністративного стягнення, вже на наступний день винесення спірної постанови та протягом десяти днів з дня винесення такої мав право її оскаржити.

Водночас нереалізація такого права, як і права відразу отримати копію оскаржуваної постанови, зумовлено, у тому числі, його власною пасивною поведінкою.

Отже, оскаржувана постанова винесена 14 травня 2024 року, позивач був присутній при винесенні оскаржуваної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, ознайомився з її змістом та відмовився від отримання її копії.

За наведених обставин, відмова позивача від отримання спірної постанови призвела до набрання нею законної сили та розпочала відлік строку на її оскарження, оскільки саме з цього моменту позивач був обізнаний про її існування та у разі наявності сумнівів в її законності міг скористатись правом захисту своїх прав в адміністративному або судовому порядку.

Отже, суд визнає неповажними причини пропуску строку, зазначені позивачем у позові, а тому позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку.

Також слід зазначити, що згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч зазначеним вимогам позивачем не додано доказів сплати ним судового збору за подачу вказаного адміністративного позову, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно правової позиції Великої палати Верховного Суду, висловленій у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, слід звернути увагу, що у відповідності до ч. 3 ст. 46 КАС України, відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Оскільки, при розгляді справ про адміністративні правопорушення працівники органів і підрозділів Національної поліції діють від імені відповідного органу Національної поліції і не можуть виступати самостійним відповідачем у даній адміністративній справі, то в даному випадку належним співвідповідачем має бути відповідний орган Національної поліції, а саме Головне управління Національної поліції в Київській області.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення КАС України, суд вважає за необхідне залишити вказану позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст. 123, 160, 161, 169, 286 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області Осіпова Ігоря Сергійовича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяМ. Герасименко