Справа № 200/3621/24
Суддя: Шувалова Т.О.
Дата ухвалення: 2024-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 червня 2024 року Справа №200/3621/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Шувалова Т.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и л а:

Представник за довіреністю Дяченко О.В., в інтересах ОСОБА_1 , через підсистему «Електронний суд» звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини грошових доходів за період з 31.07.2016 по 19.08.2021, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 31.07.2016 по 28.02.2018, виплаченої 19.08.2021 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02.02.2021 у справі №200/9252/20-а;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини грошових доходів за період з 31.07.2016 по 19.08.2021, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 31.07.2016 по 28.02.2018, виплаченої 19.08.2021 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02.02.2021 року у справі №200/9252/20-а.

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини грошових доходів за період з 01.03.2018 по 08.05.2024, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 по 30.05.2019, виплаченої 08.05.2024 року на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15.05.2023 року у справі №200/13710/21;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини грошових доходів за період з 01.03.2018 по 08.05.2024, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 по 30.05.2019, виплаченої 08.05.2024 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15.05.2023 у справі №200/13710/21.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя дійшла висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною шостою статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з підпункт 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

Оголошення надруковане у газеті «Голос України» № 168 (7668) від 4 вересня 2021 року та на сайті Судова влада України, підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно починають функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Тобто, альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами є звернення з процесуальними документами в електронній формі із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».

Із матеріалів справи убачається, що в системі «Електронний суд» 04.06.2024 (о 22 год 12 хв) із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми представником позивача створено документ із назвою «Позовна заява», яка містить посилання на додавання адміністративного позову з додатками.

Всупереч вимог частини п`ятої статті 160 КАС України вказана позовна заява не містить: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Разом з цим, одним із додатків до «Позовної заяви», що створена в системі «Електронний суд», є паперова копія документу, що має ідентичну назву «Позовна заява», але відмінна за змістом, з відтвореним власноручним підписом представника позивача.

Частиною другою статті 160 КАС України передбачено подання позовної заяви, а не її завіреної копії. Суд зауважує, що оригіналом є саме документ в електронній формі створений в системі «Електронний суд», а не завірена цифровим підписом сканована копія паперового документу.

Враховуючи те, що суд досліджує саме оригінал позовної заяви, а не його паперову копію, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху.

Посилання позивача в позовній заяві на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду по справі №560/11012/22 від 31.08.2023, є безпідставним, оскільки визначені фактичні обставини не є подібними. Так, з постанови убачається, що спірним є питання щодо наявності/відсутності скріплення цифровим підписом апеляційної скарги та належного у суду обов`язку проводити перевірку на предмет підписання скарги цифровим підписом.

У справі №200/3621/24 у суду відсутні підстави вважати, що подані документи не скріплені цифровим підписом представника за довіреністю - ОСОБА_2 .

Крім того, Верховним Судом в постанові зазначено, що у разі недотримання порядку подання скарги, в КАС України передбачена така процесуальна дія як залишення апеляційної скарги без руху. Всупереч цих норм, апеляційним судом здійснено повернення апеляційної скарги заявнику, що не дало змогу апелянту усунути виявлені недоліки. Справа №560/11012/22 Верховним Судом направлена для продовження розгляду.

Також, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, позаяк в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принципjudicata.

Судом встановлено що відповідачем на виконання рішення суду у справі № 200/9252/20-а, позивачу 19.08.2021 було виплачено кошти в розмірі 64982,45 грн.

До суду з позовом позивач звернувся 05.06.2024, тобто майже через три роки з дня, коли він дізнався про порушення свого права.

Верховний Суд у постанові від 02 квітня 2024 року по справі №560/8194/20 сформував правову позицію, відповідно до якої: а) у спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів; б) нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати зокрема і пенсії, проводиться у чітко визначений Законом №2050-ІІІ строк у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати; в) з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати пенсії за попередні періоди особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів і з цього дня починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду. Звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів після закінчення цього строку є підставою, передбаченою пунктом 8 частини першої статті 240, для залишення позовної заяви без розгляду; г) отримання листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на заяву не змінює час, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить про час, коли особа почала вчиняти активні дії щодо реалізації свого права на отримання компенсації у позасудовому чи судовому порядку. Відповідно з вказаної дати не може розпочинатись відлік строку звернення з позовом до суду.

Застосовуючи вказану правову позицію, суд констатує, що ОСОБА_1 подав позов в частині позовних вимог за межами строку звернення до суду.

До позовної заяви позивачем не подано до суду заяву про поновлення строку звернення, належного обґрунтування поважності позивач в позові не навів, тому у суду відсутні підстави вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду у червні 2024 року з позовом щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", за період з 31.07.2016 по 19.08.2021 включно, на суму виплачених доходів 64982,45 грн.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В АЛ И Л А:

Позовну заву ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду:

- позовної заяви оформленої у відповідності до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням вказаних судом положень Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної телекомунікаційної системи, а саме у разі подання позовної заяви із застосуванням вбудованого текстового редактору підсистеми «Електронний суд» шляхом заповнення форм документів з дотриманням вимог передбачених статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України або ж шляхом надання позовної заяви до суду у паперовій формі з дотриманням правил її подачі, визначених Кодексом адміністративного судочинства України;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску в частині позовних вимог щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", за період з 31.07.2016 по 19.08.2021 включно, на суму виплачених доходів 64982,45 грн.

У разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Шувалова