Справа № 160/29720/23
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області про визнання дій протиправними та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області від 24.10.2023 №1947К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону конвойної служби № 2 ГУНП», в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність ОСОБА_1 ;
-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області від 24.10.2023 №1947К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону конвойної служби №2 ГУНП», в частині визнання прогулом 22.09.2023 днем невиходу на службу без поважних причин поліцейським відділення №2 взводу №1 (м. Нікополь) батальйону конвойної служби №2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержантом поліції ОСОБА_1 ;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за 22.09.2023;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в зв`язку з невиплатою належних йому грошових сум в розмірі 15 000,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуваний наказ є необґрунтованим, оскільки підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Натомість матеріали, за якими проводилось службове розслідування, не свідчать про фактичні обставини, висновки ґрунтуються на неналежних та недопустимих доказах, а відтак винесений наказ на їх підставі підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову, оскільки під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що сержантом поліції ОСОБА_1 допущено порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 №604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» та Присяги працівника поліції, у зв`язку з несумлінним ставлення до виконання своїх службових обов`язків. Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 24.10.2023 № 1947к за порушення службової дисципліни, що виразилось у не виході на службу без поважних причин 22.09.2023 в умовах воєнного стану та не прийнятті участі у першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості, тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких вони були вчинені, застосовано до поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) батальйону конвойної служби № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Відповідач вважає факт допущення позивачем дисциплінарного проступку доведеним, а тому, на його думку, підстави для скасування наказу відсутні.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 13.08.2019 прийнятий на службу до Національної поліції України на посаду поліцейського відділення №2 зводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП в Дніпропетровській області та прийнято присягу працівника Національної поліції України.
На ім`я т.в.о. начальника ГУПН в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_2 командиром БКС №2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 подано рапорт від 30.09.2023, згідно з яким останній доповів про невихід 22.09.2003 на службу начальника конвою відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , які відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.08.2023 №1760 «Про організацію проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних та окремих підрозділів ГУНП, районних управлінь, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП за 2023 навчальний рік» 22.09.2023 зобов`язані були складати підсумкову перевірку рівня службової підготовленості поліцейських БКС №2 ГУНП.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 02.10.2023 №2041 «Про організацію проведення службового розслідування» з метою проведення повного та всебічного дослідження причин вказаних порушень, умов, що їм сприяли, відповідно до вимог ст. 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337 та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 призначено службове розслідування за відомостями щодо невиходу на службу 22.09.2023 поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 .
Позивачем 04.10.2023 та 11.10.2023 подано пояснення у межах службового розслідування, у яких позивач свою провину у вчиненні дисциплінарного проступку не визнав.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.10.2023 №2097 «Про продовження строків службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 02.10.2023 №2041» продовжено строк проведення службового розслідування до 24.10.2023.
Згідно з висновком службового розслідування Дисциплінарною комісією встановлено, що до ГУНП в Дніпропетровській області 02.10.2023 надійшов рапорт командира батальйону конвойної служби (далі - БКС) №2 ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 про невихід 22.09.2023 на службу поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , який відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.08.2023 № 1760 «Про організацію проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних та окремих підрозділів ГУНП, районних управлінь, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП за 2023 навчальний рік» 22.09.2023 зобов`язаний був складати підсумкову перевірку рівня службової підготовленості поліцейських БКС № 2 ГУНП.
Так, службовим розслідуванням встановлено, що 02.10.2023 до ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт командира батальйону конвойної служби (далі - БКС) № 2 ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 про невихід 22.09.2023 на службу начальника конвою відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_4 , та поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , які відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.08.2023 № 1760 зобов`язані були 22.09.2023 складати підсумкову перевірку рівня службової підготовленості поліцейських БКС № 2 ГУНП.
Під час проведення службового розслідування було встановлено, що відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.08.2023 № 1760 «Про організацію проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних та окремих підрозділів ГУНП, районних управлінь, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП за 2023 навчальний рік» особовий склад БКС № 2 ГУНП 22.09.2023 приймав участь у здачі підсумкової перевірки за 2023 навчальний рік.
Також, в цей день відповідно до наказу БКС № 2 ГУНП від 20.09.2023 № 387 «Про проведення залікових стрільб з особовим складом БКС № 2 з пістолета «Макарова»» з особовим складом БКС № 2 ГУНП проводились залікові стрільби з пістолета «Макарова» та відповідно до вимоги пункту 7 даного наказу особовому складу БКС № 2 ГУНП було наказано прибути 22.09.2023 на 09.30 годин до адміністративної будівлі БКС № 2 ГУНП, розташованої за адресою м. Кривий Ріг вулиця Першотравнева, 14, з метою проведення цільового інструктажу.
Згідно стройової записки особового складу БКС № 2 ГУНП, задіяного 22.09.2023 до здачі підсумкової перевірки за 2023 навчальний рік та Акту № 1 від 22.09.2023 про відсутність поліцейських БКС № 2 ГУНП на службі, було встановлено, що в цей день старший сержант поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_1 не прибули на службу та участь у здачі підсумкової перевірки не брали.
З даного приводу було опитано старшого сержанта поліції ОСОБА_4 , який пояснив, що за декілька днів до дня здачі підсумкової перевірки особового складу БКС № 2 ГУНП за 2023 навчальний рік, йому та усьому особовому складу взводу № 1 БКС № 2 командиром взводу № 1 БКС № 2 ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , було доведено вимогу керівництва БКС № 2 ГУНП щодо прибуття 22.09.2023 до міста Кривого Рогу для здачі підсумкової перевірки за 2023 навчальний рік.
При отриманні даної інформації старшим сержантом поліції ОСОБА_4 було запропоновано усьому особовому складу поїхати на підсумкову перевірку спецавтотранспортом «Ford Transit» на що конкретної відповіді він не отримав. Не отримавши конкретної відповіді останній, щоб добратися 22.09.2023 до міста Кривого Рогу домовився зі своїм знайомим на ім`я ОСОБА_6 , який мешкає в місті Нікополь, про те щоб знайомий ранком 22.09.2023 приїхав за ним та сержантом поліції ОСОБА_1 до міста Марганець, де вони мешкають, та забрав їх і привіз до міста Нікополь на залізничний вокзал, звідки о 04.57 годин відправлялась електричка до міста Кривого Рогу.
Як пояснив старший сержант поліції ОСОБА_4 , вранці 22.09.2023 йому на мобільний телефон зателефонував вище вказаний знайомий на ім`я ОСОБА_6 , та повідомив, що його не пропустили на блокпосту із-за комендантської години, яка в м. Нікополі триває з 22.00 до 04.00 годин, так як він намагався його проїхати в 03.20 годин. Після закінчення комендантської години ОСОБА_6 проїхав блокпост та заїхав близько 04.30 годин до під`їзду будинку старшого сержанта поліції ОСОБА_4 на автомобілі «Субару» темно-зеленого кольору, в цей час в автомобілі перебував тільки ОСОБА_6 , який зовнішні виглядав віком десь 30-35 років, худорлявої статури, волосся темного кольору коротко стрижене, без бороди, в чому він був одягнений останній не пам`ятає. Сівши у автомобіль старший сержант поліції ОСОБА_4 разом з ОСОБА_6 поїхали до магазину, розташованого поблизу будинку сержанта поліції ОСОБА_1 . Близько 04.38 годин вони забрали ОСОБА_1 та поїхали на залізничний вокзал м. Нікополь, до якого приїхали десь о 05.10 05.20 годин.
Зі слів ОСОБА_4 , по прибуттю на залізничний вокзал м. Нікополь на вулиці вони зустріли співробітників вокзалу, котрі повідомили їм що електропоїзд Нікополь Кривий Ріг вже поїхав і порекомендували наздогнати його на станції « ОСОБА_7 », після чого вони поїхали на вказану станцію. О котрій годині вони приїхали на станцію «Чортомлик», старший сержант ОСОБА_4 не знає, але по прибуттю вони виявили що не встигли наздогнати електропоїзд.
Виявивши відсутність електропоїзда, останні поїхали разом з ОСОБА_6 , на його автомобілі до міста Кривий Ріг. Як пояснив старший сержант поліції ОСОБА_4 , рухаючись по трасі, та проїхавши зупинку « 8-а споруда», на ділянці траси, розташованої біля сараїв, в автомобілі пробилося заднє праве колесо. Скільки часу минуло від пробиття колеса до надсилання ним повідомлення командиру взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_5 він не орієнтувався, так як намагався знайти колесо. Повідомлення ним було надіслано о 08.48 годин, в якому він сповістив, що не взмозі приїхати, так як пробили колесо та запізнилися на електричку.
Після чого вони продовжили стояти на трасі, очікуючи поки знайомий ОСОБА_6 привезе докатку та домкрат. Приблизно об 11.30 годин знайомий ОСОБА_6 на автомобілі жигулі білого кольору привіз домкрат і докатку, та помінявши колесо близько 12.10 годин виїхали до міста Нікополь. Зі слів старшого сержанта поліції ОСОБА_4 , в місто Нікополь вони одразу заїхали приблизно о 13.30 14.00 годин на шиномонтаж, звідки ОСОБА_6 зателефонував іншому своєму знайомому на ім`я ОСОБА_8 та попросив його щоб він відвіз старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та сержанта поліції ОСОБА_1 в місто Марганець.
Близько 15.00 15.20 годин на шиномонтаж приїхав ОСОБА_8 на автомобілі опель (бусік) білого кольору. ОСОБА_9 виглядав на 30 35 років, худорлявої статури, зріст 180 185 см., темне волосся коротко стрижене, без бороди, у чому одягнений був останній, старший сержант поліції ОСОБА_4 не пам`ятає. Після приїзду ОСОБА_8 , старший сержант поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_1 одразу поїхали в місто Марганець, в яке приїхали близько 16.20 годин.
З даного приводу також було опитано поліцейського відділення № 2 взводу № 1 БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , який при опитуванні підтвердив факти описані в поясненні старшого сержанта поліції ОСОБА_4 , але при детальному опитуванні сержанта поліції ОСОБА_1 комісією були виявлені невідповідності у наданих ними поясненнях.
З пояснення сержанта поліції ОСОБА_1 видно наступні невідповідності з пояснення ОСОБА_4 :
сержант поліції ОСОБА_1 вказав, що після закінчення комендантської години ОСОБА_6 близько в 04.30 годин заїхав спочатку за ним до магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованої в АДРЕСА_1 , тільки після цього вони поїхали за старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та забрали його біля магазину «Україна», розташованого поблизу будинку ОСОБА_4 . А зі слів ОСОБА_4 , близько 04.30 годин ОСОБА_6 заїхав спочатку за ним до під`їзду його будинку та після вони удвох поїхали за сержантом поліції ОСОБА_1
при наданні прикмет знайомого на ім`я ОСОБА_6 сержант поліції ОСОБА_1 описав його з бородою, хоча старший сержант поліції ОСОБА_4 описав його без бороди.
зі слів сержанта поліції ОСОБА_1 встановлено, що близько 05.30 годин вони прибули на залізничний вокзал м. Нікополь та на залізниці у касира питали про місце знаходження електропоїзда. Проте зі слів старшого сержанта поліції ОСОБА_4 вони питали на вулиці співробітників вокзалу, які курили на вулиці.
щодо заміни колеса сержант поліції ОСОБА_1 пояснив, що знайомий ОСОБА_6 на білих жигулях привіз докатку та домкрат близько 09.00 годин та до 12.00 годин вони міняли колесо, з чого виходить, що колесо міняли приблизно 3 години. Хоча старший сержант поліції ОСОБА_4 вказав, що докатку та домкрат привезли близько 11.30 годин та міняли колесо до 12.10 годин, що становить близько 40 хвилин.
зі слів сержанта поліції ОСОБА_1 , близько 15.00 годин виїхали на білому ОСОБА_10 (бусік) з залізничної станції м. Нікополь до м. Марганець та близько 16.00 16.30 годин він вже перебував у себе вдома. Хоча старший сержант поліції ОСОБА_4 в поясненні вказав, що на шиномонтажі ОСОБА_6 викликав свого знайомого на ім`я ОСОБА_8 , звідки вони і поїхали до м.Марганець.
При опитуванні старший сержант поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_1 також дали свідчення про те, що 22.09.2023 вони до медичних закладів з приводу поганого самопочуття або з інших питань не звертались.
Як пояснив старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , в подальшому старший сержант поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_1 на здачу підсумкової перевірки 22.09.2023 не прибули, протягом усього робочою дня на зв`язок не виходили, де вони перебували в цей день та що робили йому не відомо.
З даного приводу було також опитано начальника конвою відділення № 1 взводу № 1 (м.Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_11 , поліцейського-водія відділення № І взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_12 та поліцейського відділення №3 взводу № 1 БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_13 , які при опитуванні повністю підтвердили надані старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 в пояснені факти щодо доведення ним до усього особового складу взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП інформації про час та місце проведення підсумкової перевірки, відсутності 22.09.2023 на службі старшого сержанта поліції ОСОБА_4 і сержанта поліції ОСОБА_1 .
Також поліцейські підтвердили, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 в усній формі доводився неодноразово Внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, та накази НПУ і ГУНП про введення посиленого варіанту несення служби поліцейських та шестиденного робочого тижня.
Аналізуючи надані в поясненнях старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та сержанта поліції ОСОБА_1 дані видно, що останні до міста Нікополь приїхали приблизно о 13.30 годин та після цього на службу в м. Кривий Ріг або до Нікопольського районного управління поліції ГУНП, де знаходиться місце розташування взводу № 1 (м.Нікополь) БКС №2 ГУПН, не прибули.
Враховуючи вказаний факт та пояснення старшого сержанта поліції ОСОБА_4 і сержанта поліції ОСОБА_1 встановлено, що з 08.48 годин ними вже не вживалися заходи щодо вирішення питання по виходу на службу, про що свідчить повідомлення надіслане старшим сержантом поліції ОСОБА_4 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_5 зі змістом «Доброе утро! Жека, меня и Какушина не будет мы опоздали на электричку!».
Під час службового розслідування старший сержант поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_1 надати контактні дані знайомого на ім`я ОСОБА_6 , який нібито підвозив їх на своєму автомобілі у м. Кривий Ріг, відмовились, посилаючись на те, що останній нібито відмовився їх надавати, в зв`язку з чим встановити місце знаходження останнього та опитати його по вище вказаному факту не виявилося можливим.
Встановити дані або свідків, які б підтвердили події вказані у поясненнях старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та сержанта поліції ОСОБА_1 , не виявилося можливим.
В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було надіслано за місцем мешкання старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та сержанта поліції ОСОБА_1 запит до комунального некомерційного підприємства «Марганецький центр первинної медико-санітарної допомоги» за вихідним №38/1171 від 18.10.2023, на предмет встановлення ймовірності звернення старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та сержантом поліції ОСОБА_1 до вказаного закладу зі скаргами на здоров`я.
Від комунального некомерційного підприємства «Марганецький центр первинної медико-санітарної допомоги» 18.10.2023 за № 589/3 надійшла відповідь згідно якої встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_4 , та сержант поліції ОСОБА_1 22.09.2023 за амбулаторним лікуванням не звертались.
Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та сержантом поліції ОСОБА_1 під час опитування надавались недостовірні дані та провину у скоєному дисциплінарному проступку не визнали.
Проаналізувавши матеріали службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що начальником конвою відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) ВКС № 2 ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНИ сержантом поліції ОСОБА_1 допущено порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 №604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» та Присяги працівника поліції, у зв`язку з несумлінним ставлення до виконання своїх службових обов`язків.».
На підставі встановлених фактів Дисциплінарною комісією, зокрема, запропоновано:
-факт не прибуття на службу без поважних причин 22.09.2023 начальника конвою відділення № 2 взводу № 1 БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 та не виконання наказу про прийняття участі на першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості вважати таким, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях начальника конвою відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та поліцейського відділення № 2 взводу №1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку вважати встановленим;
-за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 8 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» (зі змінами внесеними наказом ГУНП від 05.05.2022 № 652), Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у не виході на службу без поважних причин 22.09.2023 в умовах воєнного стану та не прийнятті участі у першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості, тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких вони були вчинені, застосувати до поліцейського відділення №2 взводу № 1 (м. Нікополь) батальйону конвойної служби № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 24.10.2023 №1947к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону конвойної служби №2 ГУНП», на виконання вимог частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зокрема: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 8 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» (зі змінами внесеними наказом ГУНП від 05.05.2022 № 652), Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у не виході на службу без поважних причин 22.09.2023 в умовах воєнного стану та не прийнятті участі у першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості, тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких вони були вчинені, прийнято рішення застосувати до начальника конвою відділення №2 взводу № 1 (м. Нікополь) батальйону конвойної служби № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (п.1 наказу).
Доказів звільнення з означеної посади, станом на момент прийняття рішення, матеріали справи не містять.
Вважаючи наказ від 24.10.2023 року №1947К протиправним, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02.07.2015 №580 «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580), Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337 (далі - Дисциплінарний статут).
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом №580.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Частиною 1 статті 64 Закону №580 передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.
Частиною 1 статті 59 Закону №580 встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до частини 1 статті 12 Закону №580 поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина 3 статті 11 Закону №580).
В контексті наведеного необхідно зазначити, що працівник поліції в особистій поведінці у службовий та позаслужбовий час повинен дотримуватись Конституції України, законів України та Статуту, Присяги поліцейського, повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції та їх працівників у очах громадськості.
Частиною 1 статті 19 Закону №580 визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Дисциплінарний статут.
За змістом преамбули Дисциплінарного статуту дія останнього поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
За приписами пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Пунктом 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту імперативно установлено, що під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Як передбачає стаття 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків, недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктами 4, 7, 13, 14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
За обставин даної справи наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 02.10.2023 №2041 «Про призначення службового розслідування» виданий за фактом невиходу на роботу і неприйняття участі у складанні підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських БКС №2 ГУНП 22.09.2023 начальником конвою відділення №2 взводу №1 (м.Нікополь) БКС №2 ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським відділення №2 взводу №1 (м.Нікополь) БКС №2 ГУНП сержантом поліції ОСОБА_1 , про що керівника ГУНП повідомлено рапортом командира батальйону конвойної служби №2 ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 від 30.09.2023.
Відповідно до приписів статті 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення. У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.
Як зазначено у пункті 14 розділу V Порядку №893, отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.
З матеріалів службового розслідування судом встановлено, що під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 надавав письмові пояснення.
Тобто, у даному випадку відсутні підстави для висновку про недотримання відповідачем процедури службового розслідування. При цьому, суд враховує, що позивач не оскаржує дотримання відповідачем процедури проведення службового розслідування.
Обґрунтування позовних вимог у цілому стосується незгоди позивача із суттю висновку службового розслідування, покладеного в основу оскаржуваного наказу. При цьому, позивач посилається на недоведеність службовим розслідуванням факту допущення ним порушень службової дисципліни.
Так, Дисциплінарною комісією встановлено та відображено в акті службового розслідування, що під час проведення службового розслідування щодо обставин невиходу на службу 22.09.2023, в тому числі позивача, дисциплінарною комісією було встановлено, що старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та сержантом поліції ОСОБА_1 під час опитування надавались недостовірні дані та провину у скоєному дисциплінарному проступку не визнали.
Отже, дисциплінарною комісією встановлено факт невиходу 22.09.2023, зокрема, поліцейським відділення №2 взводу №1 (м.Нікополь) БКС №2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , на службу без поважних причин - прогул.
Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що відповідно до наказу командира батальйону конвойної служби №2 ГУНП в Дніпропетровській області від 20.09.2023 №387 «Про проведення залікових стрільб з особовим складом БКС №2 з пістолета «Макарова»» вирішено провести 22.09.2023 залікові стрільби з пістолета «Макарова» з особовим складом. Місце проведення тир Криворізького ВП ГНП, час проведення з 10.00 до 16.00 год.
Не є спірною та обставина, що позивач був ознайомлений зі змістом наказу від 20.09.2023 №387, проте, поліцейський відділення №2 взводу №1 (м.Нікополь) БКС №2 ГУНП сержант поліції ОСОБА_1 не прибув на службу 22.09.2023 о 09.30 год та був відсутній протягом всього робочого дня, надіславши 22.09.2023 о 08.48 командиру взводу №1 (мНікополь) БКС №2 ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_5 через мобільний додаток «Signal» повідомлення, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія Акту про відсутність поліцейських батальйону конвойної служби №2 ГУНП на службі від 22.09.2023. Відповідно до довідки командира БКС №2 ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції від 20.02.2024 №38/56д позивач у період з 22.09.2023 по 24.10.2023 за медичною допомогою не звертався, на лікарняному не перебував.
Дисциплінарна комісія в акті службового розслідування, проаналізувавши матеріали дійшла висновку, що начальником конвою відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) ВКС № 2 ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНИ сержантом поліції ОСОБА_1 допущено порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» та Присяги працівника поліції, у зв`язку з несумлінним ставлення до виконання своїх службових обов`язків, що виразилось у не виході на службу без поважних причин 22.09.2023 в умовах воєнного стану та не прийнятті участі у першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості.
Суд зазначає, що пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини 1 статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.
Прогулом без поважних причин вважається полишення роботи без відповідного попередження роботодавця в установленому порядку про розірвання трудового договору або залишення роботи до закінчення строку попередження без згоди на це роботодавця, якщо такий договір укладено на невизначений строк; залишення без поважних причин особою, з якою укладено строковий трудовий договір, роботи до закінчення строку трудового договору; самовільне залишення молодим спеціалістом (молодим робітником) роботи, на яку його направили після закінчення відповідного навчального закладу, до закінчення строку обов`язкового відпрацювання; самовільне використання без погодження з роботодавцем днів відгулів, чергової відпустки тощо. Не може вважатися прогулом відсутність працівника на робочому місці за умови, що він присутній на підприємстві. Якщо працівник не залишив місця розташування підприємства, його не можна звільнити за прогул. До такого працівника можуть застосовуватися інші види дисциплінарного або громадського стягнення чи впливу.
У постанові від 13.10.2020 у справі №712/9213/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишенням роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального навчального закладу).
Суд погоджується із висновкам дисциплінарної комісії, та вважає, що письмовими поясненнями, які містяться в матеріалах службового розслідування, підтверджено, що факт не прибуття на службу без поважних причин 22.09.2023 поліцейським відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 та не виконання наказу про прийняття участі на першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості знайшов своє об`єктивне підтвердження, а в діях поліцейського відділення № 2 взводу № 1 (м. Нікополь) БКС № 2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку.
Аналізуючи матеріали службового розслідування та висновки дисциплінарної комісії в акті службового розслідування, суд дійшов висновку, що відповідачем доведено вчинення відповідачем дисциплінарного проступку невихід на роботу без поважних причин (прогул). Належних доказів, які б спростували отримані результати, матеріали справи не містять.
Згідно із абзацами 1, 2 пункту 1 розділу VII Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
У висновку службового розслідування до рекомендації керівнику щодо обрання виду дисциплінарного стягнення наведено відомості, які характеризують позивача, його попередню діяльність, а саме: службова характеристика безпосереднього керівника, згідно з якою позивач «За час служби в Національній поліції зарекомендував себе посередньо. Орієнтується у вимогах керівництва, законах та інших нормативних документах, що регламентують діяльність Національної поліції в обсязі своїх функціональних обов`язків. Зневажливо ставиться до виконання поставлених завдань, ініціативу не проявляє. Допускає незначну халатність при виконанні своїх службових обов`язків. Особисті інтереси ставить вище служби. За характером впевнений в собі та своїх силах, не скромний, корисливий. Схильний до оспорювання наказів керівного складу підрозділу та підбурюванню інших поліцейських до невиконання наказів. Зовнішній вигляд охайний, але не завжди дотримується встановлених правил носіння однострою. У стройовому відношенні підтягнутий, табельною вогнепальною зброєю володіє задовільно. Державною мовою володіє добре.».
Дисциплінарна комісія обставин, що пом`якшують вчинення проступку, не встановила.
Частиною 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За приписами частини 3 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізовуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Суд звертає увагу на те, що Дисциплінарним статутом не передбачено будь-яких критеріїв тяжкості проступку, за який поліцейський несе дисциплінарну відповідальність і відповідно до якого необхідно застосовувати той чи інший вид дисциплінарного стягнення.
Водночас, положення статей 8, 18 Закону України "Про Національну поліцію" покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі №2140/1341/18.
Суд також зазначає, що з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто порушення Присяги це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція відносно того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 12.01.2012 у справі "Горовенки та Бугара проти України" зазначив, що уряди та правоохоронні органи забезпечують те, щоб усі посадові особи з підтримання правопорядку мали відповідні моральні, фізичні та психологічні якості для ефективного виконання своїх функцій і проходили безперервну та ретельну професійну підготовку. Необхідно періодично здійснювати перевірку їхньої придатності для виконання таких функцій.
Суд повторив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 17.06.2008 у справі "Абдулла Їлмаз проти Туреччини").
Отже, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення присяги. У зв`язку з чим, складаючи присягу, працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Під порушенням присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Аналогічний правовий висновок здійснено Верховним Судом у постанові від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а.
Таким чином, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Верховний Суд у постанові від 16.09.2020 у справі №814/2530/16 зазначив, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.
При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
При цьому, статтею 29 Дисциплінарного статуту окремо визначені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану. У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого звільнення зі служби в поліції. Дисциплінарний проступок, як невихід на службу без поважних причин прогул, не може бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
Отже, невихід на службу без поважних причин прогул, безумовно відноситься до таких видів проступків, які підривають авторитет поліцейського, дискредитують поліцію в цілому та за яке винні притягуються до суворої дисциплінарної відповідальності.
Суд також враховує, що особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено у розділі V Дисциплінарного статуту.
Так, частиною 1 статті 26 Дисциплінарного статуту встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях (частина 3 статті 26 Дисциплінарного статуту).
Пункт 3 розділу V Порядку №893 також передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.
Дисциплінарна комісія у висновку службового розслідування на підставі доказів у їх сукупності та взаємозв`язку встановила порушення позивачем службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 8 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 №604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» (зі змінами внесеними наказом ГУНП від 05.05.2022 № 652), Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30,09.2016 № 2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у не виході на службу без поважних причин 22.09.2023 в умовах воєнного стану та не прийнятті участі у першому етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості, тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського.
Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду обставини суд доходить висновку про доведеність, у даному випадку, в діяннях позивача недотримання службової дисципліни та, відповідно, складу дисциплінарного проступку.
З аналізу наведених норм чинного законодавства та встановлених в ході судового розгляду обставин, суд доходить висновку про наявність у відповідача підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Враховуючи зазначене, підстав для стягення середнього заробітку та моральної шкоди відсутні.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)./
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
Розподіл судових витрат не здійснюється, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області про визнання дій протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди - відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суддя О.В. Маковська