Справа № 120/7424/24
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2024-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

07 червня 2024 р. Справа № 120/7424/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук А.В., розглянувши письмово матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви

ВСТАНОВИВ:

05.06.2024 представник ОСОБА_1 адвокат Монастирський Д.О. звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви. Так, в заяві від 05.06.2024 представник заявника просить вжити заходи забезпечення позову ОСОБА_1 (до подання позовної заяви) до ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом заборони ІНФОРМАЦІЯ_2 вчиняти дії щодо призову ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації до 19.09.2024 (на час чинності відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, наданої заявнику наказом Міністерства економіки України від 19.03.2024 № 7029 "Про бронювання військовозобов`язаних за компанією Netra Tech ES, Inc").

В обґрунтування поданого клопотання представник заявника вказує, що ОСОБА_1 з 18.12.2023 працює на посаді експерта з планування енергосистем в компанії-нерезиденті "Tetra Tech ES Inc.", утвореній за законодавством Сполучених Штатів Америки (адреса офісу в Україні: 01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, 14-А).

Заявник є військовозобов`язаним зі званням "солдат", номером військово-облікової спеціальності (ВОС) 659995-А та перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 ("Вінницький ТЦК") з 04.04.2007.

Наказом Міністерства економіки України від 19.03.2024 № 7029 "Про бронювання військовозобов`язаних за компанією Tetra Tech ES, Inc." ("Наказ про бронювання") заброньовано за названою компанією на період мобілізації та на воєнний час військовозобов`язаних, які у ній працюють, за списком, погодженим Генеральним штабом Збройних Сил України, а також надано таким військовозобов`язаним (включно із Заявником) відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації строком на 6 місяців. Такий наказ отримано компанією "Tetra Tech ES, Inc." разом з листом Секретаріату Кабінету Міністрів України від 22.03.2024 № 7064/0/2-24.

На виконання зазначених вимог законодавства заявнику було видано витяг із Наказу про бронювання за формою додатку 3 до Порядку № 76, яким підтверджується, що ОСОБА_1 , 1981 року народження, номер військово-облікової спеціальності (профіль): ВОС 659995-А, військове звання: Солдат, що працює в Тетра Тех ЕС, Інк (Tetra Tech ES, Inc.), Київ, вул. Ярославів Вал, 14-А, 01054, на посаді (за професією) експерта з планування енергосистем, відповідно до наказу Мінекономіки № 7029 від 19.03.2024 надано відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації строком на 6 місяців до 19.09.2024.

В обґрунтування заявленого клопотання, представник заявника вказує, що 03.04.2024 компанія "Tetra Tech ES Inc." в порядку, передбаченому п. 11 Порядку № 76, надіслала до Вінницького ТЦК повідомлення про бронювання військовозобов`язаного за формою згідно з додатком 5 для зарахування його на спеціальний військовий облік. Втім Вінницький ТЦК, всупереч наведеним вимогам Порядку № 76, у строк не більше ніж п`ять робочих днів з дня отримання повідомлення не зарахував заявника на спеціальний військовий облік.

Натомість, компанія "Tetra Tech ES Inc." отримала розпорядження начальника Вінницького ТЦК від 11.04.2024 № 3767 забезпечити прибуття заявника 22.04.2024 о 09:00 до Вінницького ТЦК "з метою уточнення облікових даних для зарахування на спеціальний військовий облік".

Представник заявника вказує, що після того, як ОСОБА_1 прибув до Вінницького ТЦК, з метою уточнення облікових даних для зарахування на спеціальний військовий облік працівники ТЦК вилучили у нього військово-обліковий документ, мотивувавши це необхідністю його оновлення, після цього заявника було направлено на проходження медичного огляду для визначення його придатності до військової служби та в подальшому Вінницький ТЦК видав повістку "на відправку" від 22.05.2024 № 184нц, якою наказав ОСОБА_1 з`явитися 23.05.2024 о 08:00 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, обґрунтовуючи заяву про вжиття заходів забезпечення позову, подану до позовної заяви, представник ОСОБА_1 наголошує на протиправній бездіяльності Вінницького ТЦК, яка полягає у нездійсненні зарахування заявника на спеціальний військовий облік за наявності права на відстрочку (наданої заявнику наказом Міністерства економіки України від 19.03.2024 № 7029) від військової служби та дій щодо призову ОСОБА_1 під час мобілізації та, зауважуючи на нормах чинного законодавства, яке регулює питання надання відстрочки військовозобов`язаним від призову на військову службу під час мобілізації зазначає, що якщо не вжити заходи забезпечення позову, то заявник буде призваний на військову службу під час мобілізації, і ті дії, які він оскаржуватиме у своєму позові, вже будуть фактично вчинені. Це, у свою чергу, унеможливить виконання можливого рішення суду про задоволення позову, адже неможливо утриматись від вчинення певних дій, коли вони вже вчинені і наслідки таких дій для заявника вже настали.

Також наголошує на очевидній протиправності дій Вінницького ТЦК, та порушення прав, свобод і інтересів заявника.

Відповідно до частини першої статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Беручи до уваги те, що матеріалів заяви достатньо для вирішення відповідного процесуального питання, заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши заяву про забезпечення позову, зазначаю про наступне.

Забезпечення позову - це надання позивачеві тимчасової правової охорони його прав та інтересів, за захистом яких він звернувся до суду, до вирішення спору судом та набрання рішенням суду законної сили. Заходи забезпечення позову є втручанням суду у спірні правовідносини до їх вирішення, тому вони повинні застосовуватися судом з підстав та в порядку, прямо передбаченому законом.

Відповідно до частин першої та другої статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з частинами першою та другою статті 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 24.04.2020 у справі № 580/2403/19 зазначив наступне: …Підстави забезпечення позову, передбачені частини другої статті 150 КАС України, є оціночними, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти .

У відповідності до ч. 2 ст. 151 КАС України, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Таким чином, у випадку, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, або захист цих прав та інтересів стане неможливим чи для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також, якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом заборони вчиняти певні дії.

Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них, з точки зору процесуального закону, є необхідною передумовою для вжиття судом заходів забезпечення позову, у разі їх вжиття за клопотанням позивача.

Необґрунтоване вжиття заходів забезпечення позову може призвести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06 березня 2008 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" висвітлено позицію щодо вжиття заходів забезпечення позову в адміністративних справах, зокрема, зазначено, що судам необхідно враховувати, що, згідно з частинами третьою та четвертою статті 117 КАС України, забезпечення позову в адміністративних справах допускається лише у двох формах: зупинення дії рішення суб`єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються; заборони вчиняти певні дії. В ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також вказати ознаки, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Звернувшись до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 вказує, що: 1) дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо призову заявника на військову службу під час мобілізації є протиправними, за наявності права на відстрочку наданої заявнику наказом Міністерства економіки України від 19.03.2024 № 7029; 2) невжиття заходів забезпечення позову призведе до неможливості виконання можливого рішення суду про задоволення позову, адже норми чинного законодавства щодо надання відстрочки від призову на військову службу поширюються лише на військовозобов`язаних та не поширюються на військовослужбовців.

В контексті аргументів доводів заяви про забезпечення позову, зауважую, що суддею досліджено додану до матеріалів заяви копію наказу Мінекономіки від 19.03.2024 № 7029, відповідно до якого визначено забронювати за компанією "Tetra Tech ES Inc." на період мобілізації та на воєнний час військовозобов`язаних, які працюють у зазначеній компанії, за списком погодженим Генеральним штабом Збройних Сил України (реєстраційний номер 300/1/С/12337 від 08.03.2024), крім військовозобов`язаних, щодо яких відсутнє погодження генерального штабу Збройних Сил України про бронювання згідно з листом Генерального штабу Збройних Сил України від 08.03.2024 № 300/1/С/12337 та надано заброньованим згідно з п. 1 цього наказу військовозобов`язаним відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації строком на 6 місяців.

Так, Порядок бронювання військовозобов`язаних за списком військовозобов`язаних під час дії воєнного стану, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 2023 р. № 76 (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає механізм бронювання під час дії воєнного стану військовозобов`язаних за списками військовозобов`язаних, які пропонуються до бронювання на період мобілізації та на воєнний час, які працюють: в органах державної влади, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, у разі, коли це необхідно для забезпечення функціонування зазначених органів; на підприємствах, в установах і організаціях, яким встановлено мобілізаційні завдання (замовлення), у разі, коли це необхідно для виконання встановлених мобілізаційних завдань (замовлень); на підприємствах, в установах і організаціях, які здійснюють виробництво товарів, виконання робіт і надання послуг, необхідних для забезпечення потреб Збройних Сил, інших військових формувань; на підприємствах, в установах і організаціях, які є критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Бронювання військовозобов`язаних, зазначених у пункті 1 цього Порядку, здійснюється згідно з рішенням Мінекономіки за списками військовозобов`язаних, які пропонуються до бронювання на період мобілізації та на воєнний час (далі - список), погодженими Генеральним штабом Збройних Сил (військовозобов`язаних, які перебувають на військовому обліку в СБУ, Службі зовнішньої розвідки, - за списками, погодженими СБУ, Службою зовнішньої розвідки).

Заброньованим військовозобов`язаним надається відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації (далі - відстрочка) (п. 2 Порядку).

Згідно з п. 9-10 Порядку з метою погодження списки, подані відповідно до пунктів 4-8 цього Порядку, розглядаються щодо повноти заповнення та наявності обґрунтувань Генеральним штабом Збройних Сил (СБУ, Службою зовнішньої розвідки) у строк не більше ніж 10 робочих днів з дня їх отримання.

Генеральний штаб Збройних Сил (СБУ, Служба зовнішньої розвідки) подає погоджені відповідно до абзацу першого цього пункту списки до Мінекономіки.

За результатами перевірки списків, поданих відповідно до пункту 9 цього Порядку, щодо повноти їх заповнення, наявності обґрунтувань та погодження Генеральним штабом Збройних Сил (СБУ, Службою зовнішньої розвідки) Мінекономіки приймає у строк не більше ніж п`ять робочих днів з дня отримання зазначених списків рішення про бронювання військовозобов`язаних.

Зазначення в рішенні Мінекономіки про бронювання військовозобов`язаного неправильної інформації про його прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), рік народження, військово-облікову спеціальність (профіль), найменування (повне та скорочене) та місцезнаходження органу державної влади, іншого державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, код згідно з ЄДРПОУ (за наявності) може бути підставою для відмови у зарахуванні такого військовозобов`язаного на спеціальний військовий облік.

Варто наголосити, що в підтвердження вимог заяви заявником не надано копії списку погодженого Генеральним штабом Збройних Сил України (реєстраційний номер 300/1/С/12337 від 08.03.2024) бронювання військовозобов`язаних, які працюють у компанії "Tetra Tech ES Inc." на період мобілізації та на воєнний час, про який йде мова у наказі Мінекономіки від 19.03.2024 № 7029, та який покладено в основу аргументів заяви ОСОБА_1 .

Щодо покликань заявника на протиправність дій/бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 , як на підставу для вжиття заходів забезпечення позову, зазначаю, що відповідність таких вимогам чинного законодавства становить предмет доказування і має досліджуватись під час розгляду справи по суті.

Варто відзначити, що забезпечуючи такий позов до вирішення справи по суті, і якому ще не надано офіційну правову оцінку в межах оскарження та без застосування принципів адміністративного судочинства, зокрема, таких як гласності і відкритості, змагальності тощо, суд фактично ухвалює рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Вважаю за доцільне звернути увагу на те, що фактичні обставини справи, зокрема, встановлення правомірності чи неправомірності (протиправності) дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень, підлягають встановленню та доведенню на підставі відповідних доказів та аналізу норм права, які регулюють спірні правовідносини, під час розгляду справи по суті.

Більше того, під час вирішення питання про необхідність вжиття заходів забезпечення позову суд повинен досліджувати достатньо обґрунтовані припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він має намір чи звернувся до суду; чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе заявник їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд в ухвалі про забезпечення позову повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Також суд має вказати, у чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав позивача, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав, будуть значними.

З системного аналізу наведених вище процесуальних норм слідує, що підстави забезпечення позову, передбачені частиною 2 статті 150 КАС України, є оціночними, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, установити і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якої можливо запобігти.

Отже, звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати причини такого звернення, у зв`язку із чим, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Тобто, заявник повинен надати суду належні та допустимі докази наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди його правам, свободам та інтересам до ухвалення рішення в адміністративній справі та неможливості захисту прав, свобод та інтересів без вжиття заходів забезпечення позову.

Крім того, вважаю за необхідне зауважити, що безумовно, рішення, дії або бездіяльність суб`єктів владних повноважень справляють певний вплив на суб`єктів правовідносин. Це може завдавати шкоди і мати наслідки, які позивач оцінює негативно.

Однак, відповідно до статті 150 КАС України зазначені обставини, навіть у разі їх доведення, не є підставами для застосування заходів забезпечення позову в адміністративній справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 826/14951/18 від 10.04.2019 у справі № 826/16509/18, від 26.12.2019 у справі № 640/13245/19 та від 29.01.2020 у справі № 280/4367/19.

Варто вкотре вказати, що підстави, які зазначає позивач у заяві про забезпечення позову є предметом розгляду справи по суті, а тому, встановлення обставин законності прийняття/неприйняття відповідного рішення, дій/бездіяльності відповідача, їх оцінка повинна бути надана судом з урахуванням доказів та посилань, якими обґрунтовує відповідач свої заперечення та пояснень інших учасників справи, при розгляді справи по суті.

Згідно п. 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 № 2, застосування судом таких заходів забезпечення, які за змістом є ухваленням рішення без розгляду справи по суті, не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову. Забезпеченням позову у такий спосіб суди виходять за межі підстав забезпечення позову, що є неприпустимим.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Виходячи з викладених заявником обставин та вищенаведених положень чинного законодавства, доходжу висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 150-154, 156, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, що надійшла до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Суддя Томчук Андрій Валерійович