Справа № 120/4943/24
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2024-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

07 червня 2024 р. Справа № 120/4943/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Свентуха Віталія Михайловича, розглянувши в письмовому провадженні заяву про роз`яснення судового рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНКАР" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

в провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНКАР" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 30.05.2024 року заяву представника позивача про забезпечення позову задоволено та зупинено дію рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.05.2024 року №27670 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНКАР" критеріям ризиковості платника податку до набрання законної сили рішенням суду у цій справі.

04.06.2024 року до суду надійшла заява представника Головного управління ДПС у Вінницькій області про роз`яснення судового рішення у якій останній просив роз`яснити спосіб виконання ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 30.05.2024 року про забезпечення позову у справі № 120/4943/24.

Обґрунтовуючи подану заяву представник відповідача вказав, що Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1165 не передбачено зупинення дії рішення ухвалою суду про забезпечення позову.

Крім того, програмним забезпеченням контролюючого органу не передбачено зупинення дії рішення відповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

Порядок розгляду процесуального питання щодо роз`яснення судового рішення унормовано статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до положень частини третьої статті 254 КАС України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд керуючись положеннями частини 3 статті 254 КАС України та враховуючи ту обставину, що розгляд заяви про забезпечення позову відбувався письмово (без повідомлення учасників справи) за наявними матеріалами, дійшов висновку про розгляд заяви представника відповідача у письмовому провадженні.

Дослідивши заяву Головного управління ДПС у Вінницькій області про роз`яснення рішення суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи із наступного.

Відповідно до положень частини першої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз`яснення судового рішення також може бути зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення, а саме, мають місце положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Отже, роз`ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо незрозуміла його резолютивна частина та без роз`яснення якої утруднене виконання такого рішення. Тобто, може бути роз`яснено рішення чи ухвалу суду, у разі якщо без такого роз`яснення її складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане КАС України.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

В обґрунтування поданої заяви представник відповідача зазначив, що ухвала Вінницького окружного адміністративного суду від 30.05.2024 року у справі № 120/4943/24 про забезпечення позову потребує роз`яснення в частині практичного виконання такої, оскільки чинне податкове законодавство не містить ані законодавчої норми, ані технічної можливості зупинення дії рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку.

В контексті аргументів заяви та положень КАС України суд наголошує, що чинне процесуальне законодавство не передбачає при роз`ясненні рішення можливості визначати порядок виконання такого.

Суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення лише з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане Кодексом адміністративного судочинства України.

Водночас, в ухвалі суду від 30.05.2024 року, чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, рішення викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

У даному випадку, відповідач фактично просить не роз`яснити зміст ухвали, а порушує питання про спосіб її виконання, при цьому не зазначає в чому полягає незрозумілість вказаної вище ухвали, які припускаються варіанти її тлумачення.

Як зазначено вище, роз`яснюючи рішення, суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Посилання представника відповідача на неможливість виконати вимоги ухвали суду, у зв`язку з відсутністю нормативно визначеного алгоритму дій контролюючого органу під час зупинення дії рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДРПН про відповідність платника податків критеріям ризиковості, суд вважає такими що не відповідають положенням статті 129-1 Конституції України, відповідно до яких судове рішення є обов`язковим до виконання.

Доводи відповідача про те, що у нього відсутній алгоритм дій при зупиненні дії його рішення, прийнятого як суб`єктом владних повноважень, не є підставою для роз`яснення рішення суду в розумінні положень статті 254 КАС України.

Аналогічних висновків дійшов Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові №120/15347/23 від 16 січня 2024 року.

З огляду на викладене, суд вважає, що відсутні підстави для роз`яснення ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 30.05.2024, а тому у задоволенні заяви представника відповідача про роз`яснення судового рішення необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління ДПС у Вінницькій області про роз`яснення ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 30.05.2024 року у справі №120/4943/24 відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович