Справа № 380/1589/24
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2024-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року справа №380/1589/24

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Стецишин П.Д.,

з участю: позивача ОСОБА_1 ,

представників: позивача Манукян М. А., відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Манукян Марта Андріївна, звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі відповідач, ГУ НП у Л/о), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ НП у Львівській області від 01.01.2024 року № 2 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області», яким до дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ НП у Львівській області №23 о/с від 12.01.2024, згідно якого звільнено дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77;

- поновити ОСОБА_1 на посаді дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області з 13.01.2024;

- стягнути з ГУ НП у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13.01.2024 року по дату прийняття рішення по справі.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказом ГУ НП у Л/о від 01.01.2024 №2 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, на виконання якого наказом від 12.01.2024 №23о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Зазначає, що службове розслідування проведене стосовно нього з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на це правових підстав, а тому є незаконним. Вказує, що під час проведення службового розслідування не отримано доказів перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння, зокрема не проведено освідування позивача та не складено акт про відмову від проходження такого, чим порушено приписи Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженого заступником Міністра охорони здоров`я СРСР №06-14/33-14 від 01.08.1988. Звертає увагу, що в оскаржуваних наказах та висновку службового розслідування не вказано які саме дії свідчать про порушення кваліфікованих щодо нього норм законодавства, а лише зазначено загальну правову норму без індивідуалізації відносно позивача. Стверджує, що вказаний у висновку службового розслідування характер та тяжкість проступку не відповідає тяжкості застосованого дисциплінарного стягнення. На думку позивача, за можливості застосування більш м`якого дисциплінарного стягнення, визначеного частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарною комісією застосовано до нього неспівмірний вид дисциплінарного стягнення звільнення. Вважає, що оскаржувані накази про застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби прийняті відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства, без дослідження усіх обставин справи та без врахування численних пом`якшувальних обставин, тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві, суть яких полягає у правомірності винесення оскаржуваних наказів та законності звільнення позивача зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що дискредитує звання працівника Національної поліції, яке підтверджено службовим розслідуванням. На адресу ГУ НП у Львівській області 18.12.2023 надійшов рапорт начальника ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони дізнавача сектору дізнання ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Згідно до вказаного рапорту 17.12.2023 приблизно о 02:10 начальнику ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП в телефонному режимі, відповідальний по підрозділу заступник начальника відділу поліції начальник слідчого відділення відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_4 повідомив про подію, яка мала місце по вул. Стрийській у м. Львові за участю дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який поводив себе не належним чином: сидів на капоті автомобіля, бив даний автомобіль руками, із зовнішніх ознак та поведінки, вбачалося, що ОСОБА_1 перебував у стані сп`яніння та використовував нецензурну лексику. та можливо перебував у стані алкогольного сп`яніння. В присутності працівників управління патрульної поліції позивач повідомляв, що є працівником Пустомитівського ВП та перебуває на посаді дізнавача.

Окрім того вказує, що 17.12.2023 враховуючи вказану подію о 08:00 оголошено навчальну тривогу для працівників сектору дізнання. В ході чого усі працівники були належним чином повідомлені про збір по команді «Навчальна тривога», однак не усі працівники прибули по такій вказівці. За результатом «Навчальної тривоги» працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у складі комісії було складено акт «Про не прибуття за сигналом навчальна тривога» 17.12.2023 у період часу з 08:00 по 10:00 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . З акту вбачається, що 17.08.2023 приблизно о 08:38 було здійснено дзвінок до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який повідомив своєму безпосередньому керівнику, начальнику сектору дізнання відділу поліції № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області капітану поліції ОСОБА_5 , що він є належним чином повідомлений щодо сигналу «навчальна тривога», однак не прибуде у зв`язку із тим, що перебуває від сьогоднішнього дня на лікуванні. Наказом ГУНП у Львівській області № 4484 від 18.12.2023 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області. В ході проведення службового розслідування досліджено відеозаписи події 17.12.2023 з участю ОСОБА_1 на цифровому носієві інформації та відібрано пояснення в осіб, які були учасниками цієї події. Вказує, що позивачу було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер» та/або у медичному закладі, однак поведінка ОСОБА_1 була дуже агресивною та неадекватною, тому провести належним чином процедуру огляду на стан сп`яніння не виявилось можливим. В ході службового розслідування не досліджувалось питання наявності або відсутності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, а надавалася правова оцінка наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. Вважає безпідставними доводи позивача про протиправність його звільнення, оскільки відсутність в діях позивача адміністративного правопорушення не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку. Просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою від 26.01.2024 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Підготовче засідання призначено на 20.02.2024.

Відповідачем 08.02.2024 подано заперечення на позовну заяву (вх. №10437) та 20.02.2024 клопотання про долучення доказів до матеріалів справи (вх. №10700).

Підготовче засідання, призначене на 20.02.2024, відкладено до 05.03.2023 для з`ясування додаткових обставин.

Відповідачем 01.03.2024 подано додаткові пояснення у справі (вх.№16509) та 04.03.2024 заяву про виклик свідка (вх. №16872).

Ухвалою від 05.03.2024 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 02.04.2024.

Суд у судовому засіданні 02.04.2024 заслухав вступні промови сторін та оголосив перерву до 09.04.2024.

Суд у судовому засіданні 09.04.2024 заслухав пояснення свідків та продовжив перерву до 16.05.2024.

Представником позивача 15.05.2024 (вх. №37032) подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим судове засідання, призначене на 16.05.2024, відкладено до 28.05.2024.

Представником позивача 28.05.2024 (вх. №40473) подано додаткові пояснення по справі.

Суд, заслухавши сторін та свідків, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 з 31.12.2021 проходив службу в органах Національної поліції України, на посаді дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області.

До ГУНП 18.12.2023 за вх.№ РП - 635 надійшов рапорт начальника ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 з приводу можливого порушення службової дисципліни із сторони дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Як вказано у рапорті, 17.12.2023 приблизно о 02:10 начальнику ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП відповідальний по підрозділу заступник начальника відділу поліції начальник слідчого відділення відділу поліції № 3 Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_4 в телефонному режимі повідомив про подію, яка мала місце по вул. Стрийській у м. Львові за участю дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який поводив себе не належним чином та можливо перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Керівником підрозділу 17.12.2023 о 08:00 оголошено навчальну тривогу для працівників сектору дізнання відділу поліції № 3 ЛРУП № 2 ГУНП. Усі працівники вказаного сектору були належним чином повідомлені про збір по команді «Навчальна тривога». Однак у період часу з 08:00 по 10:00 дізнавач сектору дізнання відділу поліції № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про збір особового складу дізнання, за сигналом «навчальна тривого» не прибув, про що було складено відповідний акт.

Як вказано в акті, 17.08.2023 приблизно о 08:38 на (абонентський номер НОМЕР_1 ) було здійснено дзвінок до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який повідомив своєму безпосередньому керівнику, начальнику сектору дізнання відділу поліції № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області капітану поліції ОСОБА_5 , він є належним чином повідомлений про сигнал «навчальна тривога», однак не прибуде у зв`язку із перебуванням від сьогоднішнього дня на лікуванні.

З отриманої інформації на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України () вбачається, що ОСОБА_1 , 17.12.2023 відкрив лист непрацездатності в Комунальному некомерційному підприємстві «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Пустомитівської міської ради.

Наказом ГУНП у Львівській області № 4484 від 18.12.2023 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області.

В ході службового розслідування вивчено стройову записку СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП, складену 17.12.2023 начальником сектору дізнання вказаного підрозділу капітаном поліції ОСОБА_6 за результатом проведення «Навчальної тривоги», з якої вбачається, що в графі «відсутні без поважних причин» зазначено ОСОБА_1 .

При здійсненні моніторингу бази ІКС ІПНП встановлено, що 17.12.2023 о 01:23 надійшло повідомлення від громадянки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка повідомила, що невідомий чоловік кричав та бив кулаком по вікні автомобіля заявниці, крім цього підбігав до інших автомобілів, перешкоджав заїзду на автовокзал по АДРЕСА_1 (ЄО ВП № 2 ЛРУП № 2 ГУНП № 19610 від 17.12.2023).

В ході опрацювання даного повідомлення працівниками УПП у Львівській області встановлено, що після прибуття за вказаною адресою виявлено громадянина, який представився ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та повідомив, що є дізнавачем ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП.

Дисциплінарною комісією у зв`язку із проведенням службового розслідування, відповідно до запиту від 18.12.2023 вих. № 1304/67-2023, надісланого в УПП у Львівській області ДПП, отримано матеріали, складені 17.12.2023 відносно дізнавача СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , та отримано відеозаписи події на цифровому носієві інформації (компакт диск).

Так, з матеріалів із УПП у Львівській області ДПП НП України (вх. № 1025 від 19.12.2023), складених відносно працівника поліції ОСОБА_1 , вбачається, що поліцейським взводу № 2 роти № 2 Батальйону № 4 УПП у Львівській області рядовим поліції Олександром Сидоруком, який заступив на патрулювання у складі екіпажу позивний «Омега - 401» ,за результатом реагування на подію, що мала місце 17.12.2023 біля 01:23 у м. Львові по вулиці Стрийська, 109, було подано рапорт, з якого вбачається, що йому на планшетний пристрій біля 01:23 надійшло повідомлення «Адміністративне правопорушення» за вказаною адресою. Прибувши на місце події, було виявлено громадянина, який назвався ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вказав, що є працівником дізнання ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП. На момент прибуття наряду поліції, останній сидів на капоті автомобіля марки «Кіа» та бив по даному автомобілі руками, перебував з ознаками сп`яніння, в брудному одязі та висловлювався нецензурними словами. З інформації чергового чергової частини ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП було підтверджено, що ОСОБА_1 є працівником дізнання даного підрозділу, що підтвердив також відповідальний по підрозділу ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП, який прибув на місце події.

Відповідно до наявних у матеріалах пояснень громадянки ОСОБА_7 , на території Стрийського автовокзалу у м. Львові близько 01:20 невідомий чоловік, спортивної тілобудови, одягнений у темну куртку та сині джинси, почав бити по автомобілю, несамовито кричати «вийди» та, ставши в стійку боксера, бив кулаком по склі, після чого обійшов автомобіль і зі сторони водія та намагався щось витягнути. ОСОБА_7 вказала, що даний громадянин був повністю неадекватний, неконтрольований, очевидно в п`яному вигляді, бігав, кидався під колеса інших автомобілів.

В ході службового розслідування було допитано працівників поліції, зокрема: поліцейського взводу №2 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області рядового поліції ОСОБА_8 ; інспектора взводу №2 роти №2 батальйону №2 УПП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_9 та інспектора взводу №2 роти №3 батальйону № 2 УПП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_10 , поліцейського СРПП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_11 , поліцейського СРПП ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП капрала поліції ОСОБА_12 , заступника начальника відділу поліції начальника СВ ВП № 3 ЛРУП №2 ГУНП підполковника поліції ОСОБА_4 , начальника СД ВП № 3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_5 , старшого дізнавача СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_13

Членами дисциплінарної комісії в ході службового розслідування переглянуто відеозаписи №471099 (Кліпи - № 0, № 1, № 2, № 3) з 01:30:01 по 02:21:25 17.12.2023 (тривалість 51 хв. 24 с.), № 474240 (Кліпи - № 4, № 5, № 6, № 7) з 01:30:01 по 02:21:13 17.12.2023 (тривалість 51хв. 12 с.), № 474596 (Кліпи № 8, № 9, № 10, № 11)з 01:30:01 по 02:27:10 17.12.2023 (тривалість 57 хв., 09 с.) та встановлено:

- в 01:32 (Кліпи № 0, № 1, № 2, № 4, № 5, № 6, № 8, № 9,) на місце події прибувають працівники УПП у Львівській області, де перебуває чоловік, одягнений в темного кольору курточку та сині джинси, який сидить на капоті автомобілі сірого кольору марки «Кіа», при цьому на даному автомобілі працює автосигналізація. Працівники поліції зробили зауваження та попросили чоловіка встати з капоту автомобіля. Даний громадянин представився ОСОБА_14 та вказав, що він є працівником поліції та працює на посаді дізнавача ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП, проте документів при собі не мав. В ході спілкування із працівниками поліції ОСОБА_1 хитається, не в змозі стояти на ногах, його мова нечітка, на запитання поліцейських не може надати чіткої відповіді, поводить себе агресивно, що призводить до того, що поліцейські повинні його заспокоювати. В подальшому, упродовж відеозапису, громадян ОСОБА_1 продовжує спілкуватись із працівниками поліції, стверджуючи, що він не є винуватцем конфлікту, що він нічого не порушував, неодноразово вказував, що в нього вихідний день і йому нічого не забороняє перебувати у стані алкогольного сп`яніння. На місце події прибула дружина ОСОБА_1 . Водночас, працівники УПП у Львівській області неодноразово наголошували, що ОСОБА_1 перебуває у стані сп`яніння і під час дії комендантської години, проте останній не реагував. Крім цього, вбачається, що ОСОБА_1 перебував у брудному одязі, поводив себе зухвало, непристойно, нецензурно висловлювався в присутності поліцейських та сторонніх осіб та в сторону працівників поліції, на зауваження не реагував, повторюючи, що він є працівником поліції.

- о 02:17 (Кліпи № 3, № 7, № 10) працівники поліції ОСОБА_1 роз`яснють права та обов`язки, оскільки на останнього було складено адміністративні матеріали за ст. 178 КУпАП, який в цей особливо зухвало, в нецензурній формі почав кричати в сторону працівників поліції, не зважаючи на те, що його заспокоювала його дружина та присутні працівники поліції, та неодноразові попередження про притягнення його до адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство.

- о 02:18 (Кліпи №10, №11) працівник поліції підходить до автомобіля білого кольору, в якому на передньому сидінні із сторони пасажира знаходилася громадянка, яка писала пояснення з приводу даної події та розказала, що ОСОБА_1 перед приїздом працівників поліції підійшов до її припаркованого на узбіччі дороги автомобіля та почав безпричинно бити кулаками по автомобілю, викрикуючи нецензурні слова в її сторону. Вказала, що по поведінці останнього було очевидно, що він перебуває у стані сп`яніння. Оскільки вона не змогла заспокоїти ОСОБА_1 , який був агресивно налаштований, то здійснила повідомлення на лінію « 102» з приводу його протиправних дій.

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією 26.12.2023 складено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни дізнавачем сектору дізнання ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 , яким рекомендовано за грубе порушення службової дисципліни, зокрема невиконання вимог пунктів 1, 3 частини першої статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VII, п. 2, 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, ч. 1 ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції», підпунктів 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.8, 1.9 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 №1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, застосувати до дізнавача сектору дізнання ВП № З ЛРУП № 2 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом №2 від 01.01.2024 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП» до дізнавача сектору дізнання ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом №23 о/с від 12.01.2024 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП звільнено зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Не погоджуючись з наказами №2 від 01.01.2024 та №23 о/с від 12.01.2024, позивач оскаржив такі, звернувшись до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктами 2-4 Розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 8 Розділу V Порядку №893 за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 14 Розділу V Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та другою статті 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейського (далі Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідну до пунктів 4 та 5 розділу І вказаних Правил під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Згідно з абзацом 7 пункту 2 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни і правил поведінки поліцейського, які стосуються події, що мала місце 17.12.2023 по вул. Стрийській у м. Львові за участю дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який поводив себе неналежним чином та перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Позивач ОСОБА_1 заперечує вчинення ним будь-яких дій, які б підпадали під ознаки порушення службової дисципліни чи правил поведінки поліцейського, стверджуючи, що 17.12.2023 перебував поза службою, на автовокзалі перебував на прохання товариша проводити його знайому, поводив себе достойно, не перебував у стані алкогольного сп`яніння, а почервоніння очей пояснює тим, що йому в обличчя бризкали газовим балончиком.

Такі твердження позивача не відповідають фактичним обставинам справи та спростовуються зібраними та дослідженими судом доказами.

Досліджені судом відеозаписи №471099, № 474240, № 474596, які були предметом перегляду дисциплінарною комісією під час службового розслідування, що підтверджується актом перегляду відеозаписів з портативних відео реєстраторів працівників УПП у Львівській області щодо події, яка мала місце 17.12.2023 у АДРЕСА_1 за участі ОСОБА_1 дають підстави стверджувати про відповідність таких змісту, відображеному у висновку службового розслідування.

Вказаними відеозаписами підтверджується очевидність перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння: підвищений голос, неодноразовий повтор питань і тверджень, нечітка вимова, спльовування слини, мокрі джинси, некоординовані рухи, нестійка хода, нецензурна лайка, агресивність.

Перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_12 , який чув запах алкоголю від позивача, червоні очі, нестійка хода, тремтіння, свідок ОСОБА_11 , який вказав на очевидні ознаки алкогольного сп`яніння, відчутний запах з ротової порожнини, свідок ОСОБА_4 , який ствердив, що зовнішній вигляд ОСОБА_1 був таким, що не пасує працівнику поліції, вживав нецензурну лексику на адресу працівників поліції, хитка хода, нечітка вимова, агресія.

Аналогічного змісту пояснення свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 давали і під час проведення службового розслідування.

Вказані свідки 17.12.2023 перебували на місці події на такій відстані від позивача, котра дозволяла їм відчути характерний після вживання алкоголю запах з порожнини роту.

Ба більше, на відео видно і чутно, як сам ОСОБА_1 декілька разів повторював про наявність у нього права у свій вихідний від служби день випити в гостях алкоголь. При цьому жодної згадки про те, що він проводжав на автобус знайому товариша, на відео не зафіксовано.

Позивач дійсно на початку відео при підході до нього працівників патрульної поліції говорив, що до нього було застосовано газовий балончик, демонстративно тер очі, стверджуючи, що не може дивитися.

Суд розцінює таку поведінку позивача як захисну реакцію на появу наряду працівників патрульної поліції з метою уникнення негативних для нього наслідків.

ОСОБА_1 , заперечуючи перебування 17.12.2023 у стані алкогольного сп`яніння, посилається на те, що такий факт не був встановлений працівниками поліції, оскільки ними не проведено освідування його на стан сп`яніння та не складено акт про відмову від проходження такого.

Дійсно, матеріали службового розслідування не містять документу про результати медичного огляду з метою виявлення у ОСОБА_1 стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, рівно як не містять і відмови від проходження медичного огляду.

Однак відсутність таких документів не спростовують очевидного факту перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння, підтвердженого відеозаписами №471099, № 474240, № 474596 та показами свідків, які логічно між собою узгоджуються, є послідовними та не викликають сумнівів щодо їх об`єктивності.

Пленум Верховного Суду України у пункті 25 постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.1992 роз`яснив, що нетверезий стан, наркотичне або токсичне сп`яніння можуть підтверджуватися як медичним висновком, так і іншими видами доказів, яким суд має дати відповідну оцінку.

Верховний Суд, дотримуючись таких рекомендацій, у постанові від 04.10.2018 у справі №806/2272/16, вказав: «… відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» при розгляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом».

Суд звертає увагу на те, що саме неадекватна агресивна поведінка позивача на території автовокзалу по вул. Стрийськійу м. Львові 17.12.2023 вночі в період дії комендантської години зумовила телефонний виклик громадянки ОСОБА_7 на лінію « 102».

Тобто, поведінка позивача як працівника поліції поза службою призвела до виклику наряду поліції.

Вказані у повідомленні громадянки ОСОБА_7 обставини події за участі ОСОБА_1 знайшли своє підтвердження при виїзді за викликом на місце події наряду патрульної поліції, що відображено у картці події 102 №109276020, на відеозаписах та в поясненнях працівників поліції, наданих під час службового розслідування.

Така поведінка позивача в позаслужбовий час не відповідає вимогам до поведінки поліцейського. З точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Сукупність вказаного зумовлює висновок суду про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає в порушенні службової дисципліни, що є несумісним з проходженням служби в поліції та суперечить змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських та вимог Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII.

Суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача при вчиненні ним адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, які передбачені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносин.

Відповідно до вимог підпункту 8 Посадової інструкції дізнавача старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , затвердженої начальником ВП№3 ЛРУП№2 ГУ НП у Львівській області від 22.05.2023 відповідно до наказу МВС №405 від 20.05.2020, з якою під підпис ознайомлений позивач, дізнавач в повсякденній діяльності зобов`язаний дотримуватись вимог антикорупційного законодавства, в тому числі правил етичної поведінки, заборон і обмежень, визначених Законом України «Про запобігання корупції», наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 та іншими нормативними актами, а також внутрішнього розпорядку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 під розписку неодноразово попереджався про неприпустимість порушень дисципліни та законності, зокрема керування транспортним засобом у нетверезому стані, дотримання правил поведінки. Виключення вживання спиртних напоїв під час несення служби та зловживання алкоголем поза слжбою, уникнення конфліктних ситуацій з громадянами, поведінки на службі та у побуті, правилами етичної поведінки, недопустимість підриву авторитету НП України.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07.03.2019 в справі № 819/736/18, від 19.05.2022 в справі № 480/4079/18.

У постановах Верховного Суду, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20, від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 26.06.2022 у справі №2240/2329/18 від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 зазначено, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновку службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Висновок службового розслідування від 26.12.2023 в сукупності з іншими належними та допустимим письмовими та відео-доказами, спростовує доводи позивача та його представника про відсутність достатніх та належних доказів порушення ОСОБА_1 вночі 17.12.2023 по вул. Стрийській у м. Львові службової дисципліни.

Стосовно не виконання ОСОБА_1 вказівки начальника і неприбуття 17.12.2023з 08:00 по 10:30 по оголошеній навчальній тривозі, то за перебування позивача на лікарняному, таке не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні.

Однак вказане не спростовує висновку суду про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З огляду на встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду цієї справи, суд виснує про правомірність звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку, тому відсутні підстави для скасування спірних наказів та поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Щодо інших доводів позивача, суд виходить із пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем вказані вимоги щодо доказування правомірності спірних наказів виконано.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи спірні накази відповідача на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, суд виснує, що такі прийняті відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, з урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та неупереджено, тому відсутні підстави для скасування наказів.

Позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування оскаржуваних наказів, які визнані судом правомірним, тому також не підлягають до задоволення.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними в цілому, тому в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» і такий фактично не сплачувався, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до частини п`ятої статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79000, ) про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 08 червня 2024 року.

Суддя О. П. Хома