Справа № 817/1222/18
Суддя: Бившева Л.І.
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року

м. Київ

справа № 817/1222/18

касаційне провадження № К/9901/2064/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Бившевої Л.І.,

суддів: Хохуляка В.В., Ханової Р.Ф.,

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Рівненської митниці ДФС на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 05.06.2018 (суддя Друзенко Н.В.) та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2018 (головуючий суддя -Старунський Д.М., судді - Багрій В.М., Мікула О.І.) у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, платник, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовом до Рівненської митниці ДФС (далі - відповідач, Митниця, митний орган), в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Митниці про визначення коду товару від 20.04.2018 №КТ-UA-2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на протиправність зміни відповідачем коду УКТ ЗЕД ввезеного позивачем на митну територію України товару на , оскільки ввезений товар відповідає заявленому коду УКТ ЗЕД 44160000 «Клепка з деревини дуба необроблена: ґатунок «D»- 23,241 м.куб., розміри: товщина 31 мм, довжина від 480 до 980 мм, ширина дощечки на піддоні 1100 мм, призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів».

Рівненський окружний адміністративний суд рішенням від 05.06.2018, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2018, позов задовольнив повністю: визнав протиправним та скасував рішення Митниці про визначення коду товару від 20.04.2018 №КТ-UA-2018.

Суди першої та апеляційної інстанцій, ухвалюючи рішення про задоволення позову, виходили з того, що Митниця неправомірно кваліфікувала заявлений до митного оформлення товар за іншим кодом згідно з УКТ ЗЕД, оскільки опис придбаного товару відповідає опису товару «необроблена клепка», що відноситься до товарної позиції , в той час як за рішенням митного органу товар безпідставно віднесено до товарної позиції .

Митниця оскаржила рішення судів першої та апеляційної інстанцій до Верховного Суду, який ухвалою від 24.01.2019 відкрив касаційне провадження у справі та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник вказує на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, оскільки суди, на його думку, не надали належної правової оцінки тому, що митним органом обґрунтовано відповідно до положень статей 68, 69 Митного кодексу України було змінено код товару за УКТ ЗЕД, з огляду на його склад та властивості. Скаржник зазначає, що у зв`язку із виникненням складного питання класифікації товарів митним постом «Костопіль» направлено до відділу КТ та МТР запит відповідно до вимог Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631, і за результатами проведеного митного огляду встановлено, що даний товар за своїми характеристиками не відноситься до частин бондарних виробів, а саме бочок. Тому керуючись поясненням до товарних позицій 4416, 4407, ОПІ 1, 6, з врахуванням висновку експерта Торгово-промислової палати від 19.04.2018 №В-273, фотографій товару, зазначений товар класифіковано в товарній категорії , з описом товару, як лісоматеріали з деревини дуба, розпиляні, не стругані, не шліфовані, довжиною 480-980 мм., шириною на піддоні 1100 мм, товщиною 31 мм.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду ухвалою від 04.06.2024 призначив справу до касаційного розгляду в попередньому судовому засіданні на 05.06.2024.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судами попередніх інстанцій установлено, що 18.10.2017 між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , як продавцем, та POLYCREST TRADE LIMITED PARTNERSHIP, як покупцем, укладено контракт №6/17 (далі - Контракт), предметом якого є придбання шпон дуба стругальний в кількості, асортименті, за цінами і відповідно до технічних умов, зазначених в рахунках-фактурах.

Відповідно до додаткової угоди №1 від 21.11.2017 до Контракту продавець продає шпон дуба стругальний, клепку дубову, заготовки дубові в кількості, асортименті, за цінами і відповідно до технічних умов, зазначених в рахунках-фактурах.

На виконання умов Контракту з метою декларування товарів, що належать позивачу, декларантом ТОВ «ЮнонаБрокер» Кравець В.Л. , на виконання договору-доручення про надання послуг по декларуванню товарів №11 від 30.05.2016 на митний пост «Костопіль» Рівненської митниці ДФС подано митну декларацію типу ЕК10АА №204080/2018/002284 для проведення митного оформлення та випуску у вільний обіг за межі митної території України (експорт) товару: «Клепка з деревини дуба необроблена: ґатунок «D»- 23,241 м3, розміри: товщина 31 мм., довжина від 480 до 980 мм, ширина дощечки на піддоні 1100 мм., загальною вагою брутто - 22000 кг, та загальною вагою нетто 21400 кг, призначена для виготовлення кістяка, верхніх та нижніх днищ бондарних виробів». Статистична вартість товару визначена на рівні 393262,71 грн., код товару зазначено згідно з УКТ ЗЕД .

До митного контролю та митного оформлення декларантом подано документи: рахунок-фактуру №10/04 від 18.04.2018, міжнародну товарно-транспортну накладну А№988203 від 18.04.2018, договір №6/17 від 18.10.2017 зі специфікаціями та висновок експерта Рівненської торгово-промислової палати NB-269 від 18.04.2018.

В матеріалах справи наявний висновок експерта Рівненської торгово-промислової палати №В-269 від 18.04.2018, який надавався декларантом до ВМД №204080/2018/002284, відповідно до якого, експерту для визначення кількості та якості пред`явлена клепка з деревини дуба необроблена в кількості 30 піддонів, яка завантажена в автомобіль НОМЕР_1 і відвантажується згідно з контрактом №6/17 від 18.10.2017.

Експертизою встановлено, що в результаті зовнішнього огляду та підрахунку, керуючись ГОСТ 6564/84, 2140-81, 7897-83 і умовами контракту виявлено, що в автомобіль НОМЕР_1 завантажено 30 піддонів, загальним об`ємом 23,241 куб.м. клепки з деревини дуба, розмірами: 480-980х1100х31 мм. Оглянута клепка з деревини дуба необроблена відповідає вимогам 1-3-го сорту згідно з ГОСТ 7897-83 та умовам контракту.

В свою чергу, Управління Служби безпеки України в Рівненській області замовило в Рівненській торгово-промисловій палаті експертизу виробів з деревини дуба в кількості 30 піддонів, завантажених в автомобіль НОМЕР_1 згідно контракту №6/17 від 18.10.2017, самостійно сформувавши дев`ять питань, на які необхідна відповідь експерта.

Відповідно до висновку експерта Рівненської торгово-промислової палати №В-273 від 19.04.2018, в результаті зовнішнього огляду та підрахунку, керуючись нормативною документацією і умовами контракту встановлено: лісоматеріали, з яких виготовлялися вироби з деревини дуба, не піддані тангентальному розпилу по обох основних поверхнях виробу (вироби з деревини дуба мають радіальний розпил по обох основних поверхнях); опуклість або вигнутість однієї з двох основних поверхонь виробів з деревини дуба не виявлена; на планках виробів з деревини дуба не виявлено пазів для складання; зі стовбурів дерев планки сколені в напрямку серцевинних променів та випилені; поверхні виробів з деревини дуба не обточені сокирою чи ножем; кінці планок деревинної продукції не є зачищеними чи скошеними; в автомобіль номер НОМЕР_1 завантажено 30 піддонів виробів з деревини дуба, загальним об`ємом 23,241 куб. метр, розмірами; 480-980х1100х31 мм; продукція виготовлена з деревини твердолистяних порід (дуб); дані вироби з деревини дуба можуть використовуватись для виготовлення бочок (клепка).

Враховуючи лист Служби безпеки України в Рівненській області 313/97 вих. від 16.01.2018, працівниками Рівненської митниці ДФС спільно з працівниками ВБ КОЗ УСБУ в Рівненській області було проведено повний митний огляд вищезазначеного товару, за результатами якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №204080/2018/002284 від 20.04.2018.

В ході огляду встановлено, що кількість товару відповідає даним заявленим у товаросупровідних документах і митній декларації, що учасниками справи не заперечується.

У зв`язку із виникненням складного питання класифікації товарів митним постом «Костопіль» направлено до відділу КТ та МТР запит №2284 від 20.04.2018, відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа» №631 від 30.05.2012.

За результатами розгляду запиту Відділом ВКТ та МТР УАМП зроблено висновок, що товар, завантажений в автомобіль НОМЕР_1 згідно контракту №6/17 від 18.10.2017, за своїми характеристиками не відноситься до частин бондарних виробів, а саме бочок. Керуючись Поясненням до товарних позицій 4416, 4407, ОПІ 1, 6, з врахуванням Висновку експерта Рівненської торгово-промислової палати №В-273 від 19.04.2018, фотографій товару (а.с.51-56), зазначений товар класифіковано в товарній категорії , з описом товару, як лісоматеріали з деревини дуба, розпиляні, не стругані, не шліфовані, довжиною 480-980 мм., шириною на піддоні 1100 мм, товщиною 31 мм.

20.04.2018 Митницею прийнято рішення №КТ-UA-2018 про визначення коду товару, яким митним органом для товару заявленого у вантажній митній декларації №204080/2018/002284 від 18.04.2018 визначено код .

Надаючи оцінку правомірності прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, Верховний Суд виходить із такого.

Положеннями частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За визначеннями, наведеними у пунктах 23 та 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 246 Митного кодексу України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (частини перша - третя статті 318 Митного кодексу України).

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 Митного кодексу України).

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії (частина п`ята статті 255 Митного кодексу України).

Разом з тим, за змістом статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до частин першої - четвертої, сьомої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428), якою передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Згідно з Основними правилами УКТЗЕД, визначеними у додатку Митний тариф України до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII (надалі - Закон №584-VII), класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до пункту 1 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщується через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (надалі - Порядок №650), декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України.

Відповідно до пункту 4 розділу III Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Митного кодексу України; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо): зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Митного кодексу України.

Згідно з пунктом 5 Розділу III Порядку №650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» у групі 44 за кодом 4416 класифікується товарна позиція «Бочки, барила, чани, діжки та інші бондарні вироби та їх частини з деревини, включаючи клепку». Митний тариф не містить приміток до цієї товарної позиції.

У тій же групі за кодом класифікується товарна позиція 4407 «Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм».

Разом з тим, наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення до УКТ ЗЕД).

Згідно вказаних пояснень, до товарної позиції 4416 Пояснення до УКТЗЕД вказують наступне. «До цієї товарної позиції включається тара, що являє собою бондарну продукцію, тобто вироби, корпус яких складається з клепки з пазами, куди кріпляться верхні та нижні днища, а форма підтримується обручами, виготовленими з дерева чи металу. До бондарних виробів відносяться бочки різних видів (бочки, барила, великі бочки і т.д.) як герметичні (для рідких речовин), так і із зазорами (для сухих вантажів), а також чани, діжки і т.д. Ці вироби можуть бути як у розібраному, так і в частково складеному вигляді, іноді мають внутрішнє покриття чи облицювання. До цієї товарної позиції також включаються клепка та всі інші вироби з деревини, з обробкою або без неї, що мають форму частин бондарних виробів (наприклад, верхні днища бочок, обручі, обрізані на задану довжину і оснащені на кінцях пазами для складання виробів). До цієї товарної позиції включається також необроблена клепка (клепка з деревини), тобто планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів.

Клепка може мати наступний вигляд:

(1) Планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів. Потім клепка може також бути піддана тангентальному розпилюванню уздовж однієї з основних поверхонь, а інша поверхня просто обточується сокирою або ножем.

(2) Пиляна клепка за умови, що хоча б одна з двох основних поверхонь є опуклою чи увігнутою, така вигнута форма поверхні досягається під час розпилювання циліндричною пилкою.

До цієї товарної позиції не включаються:

(a) лісоматеріали, піддані тангентальному розпилюванню по обох основних поверхнях (товарна позиція 4407 або 4408);

(b) контейнери, виготовлені з клепки, прибитої до верхніх і нижніх днищ цвяхами (товарна позиція 4415);

(c) бочки і т.д., яким надана така форма, що їх можна використовувати як меблі (наприклад, столів і стільців) (група 94).

В даних Поясненнях також зазначено, що бочки та барила мають опуклий в середній частині корпус, закритий з двох кінців. Чани та діжки зазвичай мають лише один закритий кінець і можуть мати знімну кришку. Деревними породами, що мають найпоширеніше використання для виготовлення цих виробів, є каштан і дуб. Ця товарна категорія включає такі частини, як клепка і днища бочок, та інші бондарні вироби. Клепка - це стругані планки, що мають більш-менш вигнуту форму, зачищені або скошені принаймні з одного кінця, з пазом для складання, який називають «утор». Кришки (днища) мають круглу форму необхідної окружності і фаску з обох боків, що дозволяє вставляти днища в уторний паз.

До товарної позиції відносять інші лiсоматерiали, розпилянi або розколоті уздовж, розділені на шари або лущенi, стругані або нестругані, шлiфованi або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм.

Згідно Пояснень за деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

До цієї товарної позиції не включаються:

(a) деревина начорно брусована, наприклад, грубо розпиляна (товарна позиція 4403);

(b) деревинна тріска (деревина лущенa та аналогічні продукти (товарна позиція 4404);

(c) листи одношарової фанери або шпон для клеєної фанери (та інші деревинні матеріали, не зазначені в іншому місці УКТЗЕД), товщина яких не більше 6 мм (товарна позиція 4408);

(d) пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу по будь-якому з країв або площин товарної позиції 4409;

(e) смужки клеєної фанери чи шпони для паркетного покриття підлоги (товарна позиція 4412);

(f) вироби столярні та теслярські будівельні деталі (товарна позиція 4418).

Класифікація товарів здійснюється згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, яка є товарною номенклатурою Митного тарифу України.

В даному випадку, товарну номенклатуру Митного тарифу України затверджено Законом України «Про Митний тариф України», що на думку колегії суддів є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює спірні правовідносини.

Слід зазначити, що до товарної позиції включається необроблена клепка (клепка з деревини), тобто планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів, яка може мати наступний вигляд: «планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів».

Водночас, як установлено судами, в матеріалах справи наявний висновок експерта Рівненської торгово-промислової палати №В-269 від 18.04.2018, з якого видно, що предметом експертизи є «клепка з деревини дуба необроблена» в кількості 30 піддонів, завантажених в автомобіль НОМЕР_1 згідно контракту №6/17 від 18.10.2017 і відповідає вимогам 1-3 сорту згідно ГОСТ 7897-83 та умовам контракту.

З висновку експертизи на замовлення Управління Служби безпеки України в Рівненській області №В-273 від 19.04.2018 видно, що предметом експертизи цього ж товару є «вироби з деревини дуба», зокрема, не піддані тангентальному розпилу по обох основних поверхнях виробу (вироби з деревини дуба мають радіальний розпил по обох основних поверхнях), які без опуклості чи вигнутості, дані вироби з деревини дуба можуть використовуватись для виготовлення бочок (клепка).

Колегія суддів звертає увагу на те, що експерт не володіє інформацією про можливість виготовлення з пред`явленого для експертизи товару іншої лісопродукції, окрім «клепки» .

Фактично у висновку експертизи на замовлення Управління Служби безпеки України в Рівненській області №В-273 від 19.04.2018 підтверджено, що спірний товар є клепкою, що спростовує позицію представника відповідача в судовому засіданні, що названий товар не є клепкою і з нього можна виготовляти інші товари, в тому числі й меблі.

Пояснення забороняють до товарної позиції включати лісоматеріали, піддані тангентальному розпилюванню по обох основних поверхнях, а вищевказаним висновком експерта Рівненської торгово-промислової палати №В-273 від 19.04.2018, в повній мірі підтверджено те, що лісоматеріали, з яких виготовлялися вироби з деревини дуба, не піддані тангентальному розпилу по обох основних поверхнях виробу.

Відсутня опуклість або вигнутість однієї з двох основних поверхонь виробів і на планках виробів з деревини дуба не виявлено пазів для складання, не заслуговують на увагу, оскільки такі вимоги є характерними для виробів, що мають форму частин бондарних виробів, зокрема і для обробленої клепки, натомість як до товарної позиції дозволяється включати і необроблену клепку, тобто клепку, що може мати вигляд планок, сколених зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів.

Судами встановлено, що доказом того, що вироби, які задекларовані позивачем на експорт, мають назву «клепка» і відповідні характеристики, які відповідають такому виду товару, є Технічні умови СОУ 20.10 -37- 369:2006 «Клепка дубова», затверджені Міністерством агрополітики України 03.02.2006 і зареєстровані в ДП «УкрНДНЦ» 14.02.2006 за №32595752/1076.

Колегія суддів також враховує, що постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 01.10.2018 у справі №569/8145/18 провадження у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за статтею 472 Митного кодексу України закрито у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Підсумовуючи зазначене, колегія суддів вважає правильним висновок судів попередніх інстанцій, що за встановлених фактичних обставин та викладених вище положень чинного законодавства, позивач мав всі законні підстави декларувати товари як клепку дубову за кодом УКТ ЗЕД , що узгоджується і з висновками судового експерта щодо відповідності цьому коду характеристик товарів з огляду на Основні правила інтерпретації УКТЗЕД.

Таким чином, доводи Митниці, викладені в касаційній скарзі, не спростовують висновків, наведених у рішеннях судів попередніх інстанцій, оскільки суди першої та апеляційної інстанцій правильно застосували норми матеріального права до встановлених у справі правовідносин, а тому у задоволенні касаційної скарги слід відмовити.

Згідно з частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Рівненської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 05.06.2018 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2018 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіЛ.І. Бившева В.В. Хохуляк Р.Ф. Ханова