Справа № 340/9838/23
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/9838/23

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , через адвоката Гармаша О.І., звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 10.08.2023 року, якою визначено недоїмку зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 81 375,36 грн.,

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року на суму 22 530,99 грн.

Позов ОСОБА_1 мотивовано тим, що у серпні 2023 року він отримав оскаржувані рішення, які прийняті за наслідками документальної позапланової перевірки, оформленої актом №2034/11-28-24-04/ НОМЕР_2 від 17.10.2022 року. Позивач не погоджується з цими рішеннями та стверджує, що відповідач при їх винесенні порушив норми податкового законодавства, оскільки у встановлений пунктом 56.8 статті 56 ПК України строк не надіслав податкове повідомлення-рішення про збільшення грошового зобов`язання зі сплати єдиного внеску, тому податковий борг відсутній, а підстави для направлення податкової вимоги згідно зі статтею 59 ПК України не виникли. Також позивач вказує про порушення пункту 9-21 розділу VIII Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", яким передбачено, що у період дії воєнного стану на території України штрафні санкції до платників єдиного внеску не застосовуються. З цих підстав просив суд визнати спірні рішення протиправним та скасувати їх.

Ухвалою судді від 12.12.2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що у жовтні 2022 року проведено документальну позапланову перевірку позивача на підставі пп.78.1.7 п.78.1 ст.78 ПК України. За результатами перевірки встановлено зокрема порушення вимог п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" заниження чистого оподатковуваного доходу, що є базою нарахування єдиного внеску, за 2017 2020 роки, що призвело до заниження єдиного внеску в сумі 81375,36 грн. Тож відповідно до Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року №449, сформовано вимогу №Ф-04 від 10.08.2023 року про сплату недоїмки, а також відповідно до п.3 ч.11 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" винесено рішення №04 від 10.08.2023 року про застосування штрафних санкцій. Вказані рішення прийняті у зв`язку з тим, що з 01.08.2023 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану" від 30.06.2023 року №3219-IX, яким відновлено перевірки, пов`язані з припиненням підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця, та нарахування штрафних санкцій за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску. Доводячи правомірність спірних рішень, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

ОСОБА_1 з 15.01.2007 року був зареєстрований як фізична особа-підприємець, перебував на обліку платників податків у Світловодській ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області на загальній системі оподаткування, обліку та звітності.

У березні 2021 року ФОП ОСОБА_1 вирішив припинити свою підприємницьку діяльність та за його заявою 03.03.2021 року була проведена державна реєстрація припинення підприємницької діяльності, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відповідний запис.

У вересні 2022 року в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.7 п.78.1 ст.78, п.79.1, п.79.2 ст.79, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX ПК України видав наказ №1026-п від 30.09.2022 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 ".

Посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області у період з 4 по 10 жовтня 2022 року проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства за період з 01.01.2017 року по 03.03.2021 року, дотримання законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 року по 03.03.2021 року, результати якої оформлені актом №2034/11-28-24-04/ НОМЕР_2 від 17.10.2022 року.

Згідно з цим актом у ході перевірки встановлені порушення норм Податкового кодексу України, а також порушення пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" заниження єдиного внеску на загальну суму 81375,36 грн., в тому числі за 2017 рік на 71928, 88 грн., за 2018 рік на 76,81 грн., за 2019 рік на 9369, 67 грн.

На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області 18.11.2022 року прийняло щодо позивача 9 податкових повідомлень-рішень про нарахування йому грошових зобов`язань, штрафних санкцій і пені.

Законність цих рішень була предметом спору в адміністративній справі №340/5847/22 за відповідним позовом ОСОБА_1 .

У серпні 2023 року ГУ ДПС у Кіровоградській області додатково прийняло щодо позивача такі рішення:

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 10.08.2023 року, якою йому відповідно до ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначено недоїмку зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 81375,36 грн.,

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року, яким до нього на підставі п.3 ч.11 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" застосовано штрафні санкції у розмірі 22530,99 грн.

За наслідками процедури адміністративного оскарження рішенням ДПС України від 27.10.2023 року вказані рішення залишені без змін, а скарга позивача - без задоволення.

Не погодившись з цими рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 року №2464-VI (надалі Закон №2464-VI).

Статтею 1 Закону №2464-VI передбачено, що:

2) єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;

3-1) податкові органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, його територіальні органи;

6) недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Частиною 4 статті 6 Закону №2464-VI передбачено, що у разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця така фізична особа користується правами, виконує обов`язки та несе відповідальність, що передбачені для платника єдиного внеску, в частині діяльності, яка здійснювалася нею як фізичною особою - підприємцем.

За змістом частини 1 статті 5 Закону №2464-VI зняття з обліку платників єдиного внеску фізичних осіб-підприємців здійснюється податковими органами на підставі відомостей з реєстраційної картки, наданих державним реєстратором, після проведення передбачених законодавством перевірок платників та проведення остаточного розрахунку.

Згідно з частиною 4 статті 8 Закону №2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до частин 3, 11 статті 9 Закону №2464-VI обчислення єдиного внеску податковими органами у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до податкових органів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Частинами 1, 2 статті 12 Закону №2464-VI передбачено, що завданнями центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до покладених на нього завдань:

2) забезпечує збір та ведення обліку надходжень від сплати єдиного внеску;

3) здійснює контроль за додержанням законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, правильністю нарахування, обчислення, повнотою і своєчасністю сплати єдиного внеску;

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону №2464-VI податкові органи мають право:

2) проводити перевірки на підприємствах, в установах і організаціях, у осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, фізичних осіб - підприємців бухгалтерських книг, звітів, кошторисів та інших документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру, отримувати необхідні пояснення, довідки і відомості (зокрема письмові) з питань, що виникають під час такої перевірки.

Документальні та камеральні перевірки проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

6) застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом;

7) стягувати з платників несплачені суми єдиного внеску.

Згідно з частинами 1, 3 статті 25 Закону №2464-VI рішення, прийняті податковими органами та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Відповідно до частини 4 статті 25 Закону №2464-VI податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску, винесена за результатами документальної перевірки, надсилається (вручається) платнику в порядку, визначеному статтею 42 Податкового кодексу України.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Частиною 11 статті 25 Закону №2464-VI передбачено, що податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції:

3) за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску.

Відповідно до частин 14, 16 статті 25 Закону №2464-VI про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа податкового органу у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.

Строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Пунктом 1.3 статті 1 ПК України передбачено, що цей Кодекс не регулює питання погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (крім особливостей функціонування єдиного рахунку, подання звітності щодо суми нарахованого єдиного внеску), зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Податковий контроль здійснюється зокрема шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. (пп.62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Статтею 78 ПК України унормований порядок проведення документальних позапланових перевірок та передбачено таке:

78.1. Документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:

78.1.7. розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків.

78.4. Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

78.5. Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Суд зазначає, що внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця є підставою для зняття такої особи з обліку платників податків та з обліку платників єдиного внеску. ФОП знімається з обліків після проведення передбачених законодавством перевірок, здійснення остаточного розрахунку зі сплати податків та єдиного внеску від провадження підприємницької діяльності та закриття інтегрованих карток.

Суд установив, що 03.03.2021 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про припинення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 . У зв`язку з цим розпочалися процедури зняття його з обліку платників податків та з обліку платників єдиного внеску. Ця обставина згідно з пп.78.1.7 п.78.1 ст.78 ПК України слугувала підставою для проведення контролюючим органом документальної позапланової перевірки платника податків.

Між тим, на той час на всій території України діяв карантин, установлений з 12.03.2020 року Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а з 24.02.2022 року Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 року №64/2022 на території України введено воєнний стан.

На момент видання наказу ГУ ДПС у Кіровоградській області №1026-п від 30.09.2022 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 " у Податковому кодексі України діяла така норма пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення":

69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

69.2. Податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім:

а) камеральних перевірок;

б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями;

в) фактичних перевірок.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" №2120-IX від 15.03.2022 року, який набрав чинності 17.03.2022 року, Розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №2464-VI доповнено пунктами такого змісту:

9-21. Тимчасово, на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану та протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану, штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються.

9-23. Установити мораторій на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану та протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану.

Документальні перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, розпочаті до 24 лютого 2022 року та не завершені, зупиняються по останній календарний день третього місяця з дня припинення (скасування) воєнного, надзвичайного стану.

Згодом Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану" №3219-IX від 30.06.2023 року, який набрав чинності 01.08.2023 року (далі Закон №3219-IX), у розділі VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №2464-VI ці норми викладено у такій редакції:

9-21. Тимчасово за порушення, вчинені у період з початку дії воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, до 1 серпня 2023 року, штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються.

9-23. Тимчасово, на період з 1 серпня 2023 року до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установити мораторій на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску (крім перевірок, пов`язаних з припиненням юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, та/або таких, що проводяться на звернення платника єдиного внеску, та/або таких, що передбачені підпунктами 1-3 підпункту 69.35 пункту 69 підрозділу 10 "Інші перехідні положення" розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України).

Документальні перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, що були розпочаті та не завершені до 24 лютого 2022 року, крім перевірок, для яких встановлено мораторій абзацом першим цього пункту, поновлюються на невикористаний строк".

Крім того, Законом №3219-IX розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №2464-VI доповнено пунктом 9-24 такого змісту:

9-24. У разі сплати платником єдиного внеску протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску, суми єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок, які були відновлені або розпочаті з 1 серпня 2023 року та завершені до дня припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, суми штрафів, передбачених цим Законом, які застосовані на суму такого єдиного внеску, вважаються скасованими, а пеня не нараховується.

Cуми єдиного внеску разом із штрафом та пенею, визначені у вимозі про сплату недоїмки з єдиного внеску та/або рішенні податкового органу про нарахування пені та/або застосування штрафів, вважаються неузгодженими до моменту повної сплати таких сум, але не більше ніж протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги (рішення).

Строки, визначені статтею 25 цього Закону, застосовуються з урахуванням строку, наданого платнику єдиного внеску для сплати суми єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок.

Сума єдиного внеску, сплаченого у порядку, передбаченому цим пунктом, не підлягає оскарженню.

Суд установив, що на момент видання у вересні 2022 року наказу №1026-п від 30.09.2022 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 ". та проведення у жовтні 2022 року на підставі цього наказу документальної перевірки позивача відповідно до пп. "б" пп. 69.2 розділу ХХ ПК України податковим органам було дозволено проведення податкових перевірок, що проводяться з підстави, визначеної пп.78.1.7 п.78.1 ст.78 ПК України (розпочато процедуру припинення підприємницької діяльності фізичної особи підприємця). Втім, на той час при проведенні податкових документальних позапланових перевірок не підлягали перевірці питання правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску - з огляду на мораторій на проведення таких перевірок, запроваджений з 17.03.2022 року на період дії воєнного стану нормою пункту 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI.

Мораторій на проведення таких документальних перевірок, пов`язаних з припиненням підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця, скасовано з 01.08.2023 року у зв`язку зі змінами, внесеними Законом №3219-IX.

Також з 01.08.2023 року відновлено відповідальність платників єдиного внеску у вигляді штрафних санкцій за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску, передбачену частиною 11 статті 25 Закону №2464-VI, та встановлене правило, що суми штрафів, які застосовані на суму єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок, які були відновлені або розпочаті з 01.08.2023 року, вважаються скасованими, а пеня не нараховується - у разі якщо платник єдиного внеску протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску, сплатить ці нараховані йому суми єдиного внеску.

Суд установив, що оскаржувана вимога про сплату недоїмки №Ф-04 від 10.08.2023 року та рішення про застосування штрафних санкцій №04 від 10.08.2023 року винесені на підставі висновків акту документальної позапланової невиїзної перевірки №2034/11-28-24-04/295691253 від 17.10.2022 року про порушення позивачем Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Ці суми єдиного внеску нараховані позивачу за результатами перевірки, яка проведена у жовні 2022 року незаконно, всупереч діючій на той час законодавчій забороні на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску в період дії мораторію, установленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI.

Перевірка під час дії мораторію, встановленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI, є такою, що не породжує правових наслідків, оскільки така перевірка не повинна була відбутися в силу закону.

Суд зазначає, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки. Акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною 2 статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

Відповідно до сталої та послідовної практики Верховного Суду недотримання контролюючим органом обов`язкових умов для призначення та проведення податкової перевірки не створює правомірних наслідків такої перевірки. Рішення, прийняте за результатами такої перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню.

Установлені у ході судового розгляду справи порушення відповідачем вимог закону щодо призначення та проведення документальної перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску суд визнає достатньою і безумовною підставою для висновку про протиправність оскаржуваних рішень, що має наслідком їх скасування. Тому суд не переходить у рішенні до дослідження та аналізу висновків ГУ ДПС у Кіровоградській області про допущені позивачем порушення вимог законодавства з єдиного внеску, описані в акті перевірки, які стали підставою для нарахування недоїмки та штрафних санкцій та які заперечує позивач.

Скасування рішень, які прийняті за результатами незаконної перевірки та на підставі акту, який є недопустимим доказом, не потребує перевірки доводів сторін, на які вони посилалися у заявах по суті справи в обґрунтування своїх вимог та заперечень.

Тож суд прийшов до висновку, що позов слід задовольнити, оскаржувані рішення слід скасувати з підстав незаконності перевірки та відсутності правових наслідків такої.

З огляду за задоволення позову, здійснені позивачем витрати на оплату судового збору слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Кіровоградській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 10.08.2023 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області про застосування штрафних санкцій за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору в сумі 1073, 60 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ