Справа № 360/632/24
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

10 червня 2024 року м. ДніпроСправа № 360/632/24
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Гребенара Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (місцезнаходження: 61022, місто Харків, майдан Свободи, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх), Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради (місцезнаходження: 64309, Харківська область, Ізюмський район, місто Ізюм, вулиця Покровська, будинок 32) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 06 червня 2024 року надійшла позовна заява адвоката Гребенара Олексія Володимировича (далі - представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі - перший відповідач, ГУПФУ в Харківській області), Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради (далі - другий відповідач, УСЗН Ізюмської міської ради) з такими вимогами:

1) визнати протиправним та скасувати рішення УСЗН Ізюмської міської ради від 28 липня 2023 року № 2796/107-вс «Про зняття з обліку та скасування дії довідок внутрішньо переміщених осіб» відносно позивача;

2) визнати протиправними дії ГУПФУ в Харківській області щодо припинення нарахування та виплати позивачу пенсії та щомісячних страхових виплат з 01 січня 2024 року;

3) зобов`язати ГУПФУ в Харківській області поновити позивачу нарахування та виплату пенсії та щомісячних страхових виплат з 01 січня 2024 року із виплатою заборгованості, яка виникла за період з 01 січня 2024 року по дату відновлення виплати пенсії та щомісячних страхових виплат.

В обґрунтування вимог зазначено, що позивач є внутрішньо переміщеною особою та перебуває на обліку в ГУПФУ в Харківській області як отримувач пенсії за віком на пільгових умовах та щомісячних страхових виплат у разі втрати професійної працездатності у зв`язку з нещасним випадком на виробництві або професійним захворюванням.

З листа ГУПФУ в Харківській області від 02 травня 2024 року № 13467-11895/Л-02/8-2000/24 позивачу стало відомо, що з 01 січня 2024 року йому призупинено виплату пенсії та щомісячних страхових виплат на підставі інформації з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, у зв`язку не підтвердженням дії довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

З листа Мінсоцполітики від 08 травня 2024 року № 189/0/3-24 позивачу стало відомо, що згідно з відомостями, внесеними до Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб станом на 08 травня 2024 року, позивача 28 липня 2023 року знято з обліку внутрішньо переміщених осіб, заява від 23 серпня 2016 року № 6337-26632, статус заяви «знята з обліку», причина зняття - подання недостовірних даних, орган управління, що прийняв рішення про зняття з обліку - УСЗН Ізюмської міської ради.

У відповідь на адвокатський запит від 17 травня 2024 року № 13 ГУПФУ в Харківській області листом від 23 травня 2024 року № 2000-0202-8/86377 повідомило, що за результатами опрацювання обміну інформацією з Єдиною інформаційною базою даних внутрішньо переміщених осіб (ЄІБДВПО) щодо підтвердження дійсності довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, виплату пенсії позивачу припинено з січня 2024 року, оскільки довідка внутрішньо переміщеної особи не діюча. З 01 січня 2024 року нарахування пенсії не проводилось. Також, на виконання Порядку здійснення страхових виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 № 1467, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області передало до Головного управління в електронній формі виплатні документи на січень 2023 року, на підставі яких позивачу були продовжені щомісячні страхові виплати. Згідно з інформацією, наявною в ЄІБДВПО, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, на підставі якої позивач перебував на обліку та отримував страхові виплати, не діє, тому щомісячні страхові виплати позивачу припинені з 01 січня 2024 року, нарахування виплат з 01 січня 2024 року не проводилось. Станом на теперішній час позивач з заявою про поновлення виплати пенсії та поновлення виплати щомісячних страхових виплат не звертався. При цьому ГУПФУ в Харківській області не повідомило, чи приймалося будь-які рішення, розпорядження, постанови тощо про припинення або призупинення виплати пенсії та щомісячних страхових виплат.

У відповідь на адвокатський запит від 17 травня 2024 року № 14 листом від 27 травня 2024 року № 1556-ВС УСЗН Ізюмської міської ради повідомило, що на підставі статті 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» згідно з рішенням начальника УСЗН Ізюмської міської ради скасовано дію довідки про взяття на облік ВПО позивача. Рішення про скасування довідки направлялося простим поштовим відправленням за адресою реєстрації ВПО. Запитуваної інформація щодо ВПО ОСОБА_1 за період до 2023 року надати неможливо у зв`язку зі збройною агресією проти України, знаходження міста в окупації та повного знищення від обстрілів та пожежі будівлі Управління зі всіма документами, справами, архівом та базами даних. Також надано копію рішення про зняття з обліку та скасування дії довідки внутрішньо переміщеної особи від 28 липня 2023 року № 2796/107-вс.

Щодо скасування дії довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, то позивач з таким рішенням УСЗН Ізюмської міської ради не згоден, оскільки позивачем, ані під час взяття на облік в якості ВПО, ані під час усього проміжку часу з 2016 по 2023 роки не надавалось будь-яких завідомо недостовірних даних. Усі дані щодо місця його проживання/перебування відповідали дійсності.

Також представник позивача зауважує, що у відповідності до Постанови КМУ від 05.11.2014 № 637 внутрішньо переміщені особи повинні для можливості отримання пенсії та інших соціальних виплат кожні три місяці проходити фізичну ідентифікація клієнта, якому відкрито поточний рахунок в установі Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України». Таку ідентифікацію було призупинено на час дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) та протягом 30 днів з дня відміни карантину, який був встановлений з 20 березня 2020 року та був продовжений до 30 червня 2023 року. Тобто строк, після якого необхідно знову проходити фізичну ідентифікація, рахується з 31 липня 2023 року.

Отже, факт надання позивачем завідомо недостовірних даних під час реєстрації внутрішньо переміщеної особи, а саме проживання/реєстрації за вказаною адресою, які не відповідають дійсності, не підтверджений жодними доказами і тому рішення УСЗН Ізюмської міської ради від 28 липня 2023 року № 2796/107-вс не ґрунтується на приписах законодавства, яким врегульовано спірні правовідносини на момент їх виникнення, і відповідно є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо призупинення нарахування та виплати пенсії та щомісячних страхових виплат позивачем зазначено, що у статті 49 Закон України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» визначено вичерпний перелік підстав для припинення виплати пенсії за рішенням територіальних органів Пенсійного фонду України.

Частиною першою статті 40 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» також визначено вичерпний перелік підстав для припинення страхових виплат.

Однак ГУПФУ в Харківській області будь-яких рішень про припинення позивачу виплати пенсії та щомісячних страхових виплат не приймалося.

Підставою для призупинення виплат стало припинення дії довідки внутрішньо переміщеної особи. Водночас вказаними Законами такої підстави для припинення виплат не встановлено. Підстави для припинення виплат, визначені Постановами КМУ від 05.11.2014 № 637 та від 08.06.2016 № 365, не можуть розширювати та доповнювати підстави для припинення виплати пенсії та страхових виплат, визначені Законами, оскільки нормативно-правові акти, прийняті Кабінетом Міністрів України, є підзаконними, а тому не можуть обмежувати права громадян, які встановлено законами.

Також представник позивача зауважує, що вказані Закони не містять такого поняття як призупинення виплат та підстав для такого призупинення.

Крім того, з посиланням на правові висновки Верховного Суду, представник позивача стверджує, що відсутність в особи довідки про її реєстрацію як внутрішньо переміщеної особи, не може позбавляти права на отримання пенсії та щомісячних страхових виплат.

Таким чином позивач вважає протиправними дії ГУПФУ в Харківській області щодо припинення нарахування та виплати йому пенсії та щомісячних страхових виплат.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в адміністративній справі суд не встановив, у зв`язку з чим вважає за необхідне відкрити провадження у справі.

Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (пункт 20 статті 4 КАС України).

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно із пунктом 3 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Частиною третьою статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною першою статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Виходячи з наведених в статті 257 КАС України критеріїв, з огляду на предмет спору в даній справі, з урахуванням вимог статей 259, 260, 262 КАС України, суддя вважає за необхідне здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення йому сплати судового збору, обґрунтоване тим, що пенсія та щомісячні страхові виплати були єдиним джерелом доходів позивача, внаслідок припинення їх виплати з 01 січня 2024 року позивач залишився без засобів до існування, а тому наразі перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Згідно із частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання адміністративного позову майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 20234 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за вимогу немайнового характеру з 01 січня 2024 року становить 1211,20 грн.

В позовній заяві позивачем заявлено п`ять позовні вимоги немайнового характеру, дві з яких є похідними, таким чином з урахування понижуючого коефіцієнту за подання даної позовної заяви позивач мав сплатити за три вимоги немайнового характеру 2906,88 грн (3633,60 грн * 0,8).

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (частина друга статті 133 КАС України).

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зважаючи на наведені позивачем обставини, з метою дотримання права позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання та відстрочити позивачу сплату судового збору у розмірі 1937,92 грн до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами частини четвертої статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може запропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне витребувати докази, яких не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

Керуючись статтями 12, 77, 160, 168, 171, 174, 175, 257, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справу розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задовольнити.

Відстрочити позивачу сплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 2906,88 грн, - до ухвалення судового рішення в даній справі.

Запропонувати відповідачам надати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (особистий кабінет в системі «Електронний суд»), з використанням власного електронного підпису, відзив разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити строк для подання до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, відповіді на відзив та заперечення протягом 5 днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив).

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області подати до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (особистий кабінет в системі «Електронний суд»), з використанням власного електронного підпису, разом з відзивом такі докази:

- інформацію про перебування ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на обліку у відповідача;

- пенсійну справу (електронну пенсійну справу, макет пенсійної справи) ОСОБА_1 (в межах предмету позову), у тому числі:

рішення (протокол, розпорядження), з якого можна встановити вид, розмір, дату призначення пенсії;

рішення про припинення (зупинення) виплати пенсії ОСОБА_1 разом зі всіма документами та матеріалами, що стали підставою для прийняття такого рішення;

- справу про виплату ОСОБА_1 щомісячних страхових виплат (в межах предмету позову), у тому числі:

постанову про призначення ОСОБА_1 страхової виплати;

постанову про припинення (зупинення) виплати ОСОБА_1 щомісячної страхової виплати разом зі всіма документами та матеріалами, що стали підставою для прийняття такого рішення;

- інформацію про суму та дату останньої виплати ОСОБА_1 пенсії та щомісячної страхової виплати.

Зобов`язати Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради подати до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (особистий кабінет в системі «Електронний суд»), з використанням власного електронного підпису, разом з відзивом такі докази:

- заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) від 23 серпня 2016 року № 6337-26632 щодо видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи разом зі всіма доданими до неї документами;

- документи та матеріали, що стали підставою для прийняття рішення від 28 липня 2023 року № 2796/107-вс «Про зняття з обліку та скасування дії довідок внутрішньо переміщених осіб» відносно ОСОБА_1 ;

- докази направлення рішення від 28 липня 2023 року № 2796/107-вс «Про зняття з обліку та скасування дії довідок внутрішньо переміщених осіб» ОСОБА_1 .

Справа розглядатиметься суддею Пляшковою К.О. одноособово.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд» для отримання процесуальних документів в електронному вигляді та інформації по даній справі на офіційному вебпорталі «Судова влада України».

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяК.О. Пляшкова