Справа № 300/3382/24
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2024-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
"07" червня 2024 р. справа № 300/3382/24
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши в письмовому провадженні заяву та клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, котрі надійшли на адресу суду 03.06.2024, із запереченнями проти розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін адміністративної справи №300/3382/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськгаз збут" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними і скасування постанови від 22.11.2023 за №2182 та розпорядження від 22.11.2023 за №318-р,-
Товариство з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськгаз збут" (надалі по тексту також позивач, ТОВ "Івано-Франківськгаз збут") 01.05.2024 звернулося в суд із адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі по тексту також відповідач, НКРЕКП, контролюючий орган) про визнання протиправними і скасування постанови від 22.11.2023 за №2182 та розпорядження від 22.11.2023 за №318-р.
Підставою звернення ТОВ "Івано-Франківськгаз збут" із вказаним позовом є протиправне, на думку позивача, прийняття НКРЕКП постанови від 22.11.2023 за №2182 та розпорядження від 22.11.2023 за №318-р.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21.05.2024 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Водночас, відповідно до статей 260 і 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс), пунктом 2 ухвали про відкриття провадження від 21.05.2024 розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання і повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами.
Від представника відповідача, ОСОБА_1 (надалі по тексту також представник відповідача) 03.06.2024 через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надійшли заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін.
Зокрема, у заяві із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження представник відповідача звертає увагу на особливу важливість адміністративної справи №300/3382/24 для НКРЕКП, вказуючи наступне: "належне, своєчасне та у повному обсязі виконання всіх вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку природного газу, а також ліцензійних умов з постачання природного газу спрямовано на забезпечення безперебійної роботи ринку природного газу, забезпечення належної якості послуг на ринку природного газу, що надаються учасниками ринку".
Окрім того, звертаючись до суті заявлених позовних вимог ТОВ "Івано-Франківськгаз збут", а саме оскаржуваного розпорядження НКРЕКП від 22.11.2023 за №318-р, яким позивача зобов`язано сплатити 28 побутовим споживачам компенсації за недотримання "Мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу", затвердженого постановою НКРЕКП від 21.09.2017 за №1156, представник відповідача виснує, що "справа №300/3382/24 має значний суспільний інтерес, оскільки питання порушені у цій справі стосуються питань забезпечення споживачів послугами постачання належної якості та сплати компенсацій за неналежне надання таких послуг досить значній кількості споживачів".
Додатково, в обґрунтування необхідності переходу у розгляд справи за правилами загального позовного провадження здійснено посилання на висновок Верховного Суду, сформований у постанові від 02.11.2022 у справі №260/2484/21, а саме: "Дотримання законодавства у сфері енергетики є особливо важливим, а вимоги до діяльності суб`єктів господарювання - значно суворішими, оскільки ця сфера безпосередньо пов`язана з питаннями національної безпеки як складного поняття, що охоплює собою стан мирного та стабільного існування держави та її інститутів, а також стан відсутності реальних екзистенційних загроз у сфері суспільно-управлінських та міждержавних відносин".
Водночас, у клопотанні про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін представник відповідача повторно звертає увагу на складність справи, пояснюючи її тим, що проведеною перевіркою, котра слугувала підставою винесення оскаржуваних рішень, "охоплено певну кількість взаємовідносин зі споживачами позивача", а усунення порушень, встановлених за її результатами "спрямоване на відновлення законності дій суб`єкта господарювання".
Вкотре характеризуючи важливість даної справи для НКРЕКП, представник позивача зазначає наступне: "неповне дослідження обставин даної справи може зумовити нівелювання повноважень Регулятора здійснення заходів державного регулювання у сфері енергетики, зокрема, ринку природного газу".
За змістом коментованого клопотання, необхідність розгляду даної адміністративної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін зумовлена "можливістю Регулятора забезпечити реалізацію основної своєї мети, а саме досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність ринку природного газу і держави, забезпечення енергетичної безпеки європейської інтеграції ринку природного газу України".
Суд зауважує, що будь-яких інших мотивованих і належних обґрунтувань, зазначення конкретних обставин даної адміністративної справи, які зумовлюють необхідність її розгляду у порядку загального позовного провадження чи порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, представником відповідача не викладено.
Розглядаючи по суті подані заяву та клопотання, зважаючи на наявні у справі станом на 07.06.2024 матеріали, враховуючи зміст та предмет спірних правовідносин, суд виходить із наступних підстав і мотивів.
Так, частиною 2 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суд зазначає, що відповідно до особливостей розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, визначених частиною 4 статті 260 КАС України, відповідач в установлений судом строк може подати заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, у свою чергу, суд, залежно від обґрунтованості заперечень відповідача, протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення або розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені частиною 1 статті 167 КАС України.
Оцінюючи аргументи представника відповідача, суд, виходить із того, що, недотримуючись вимог вищезгаданої норми процесуального закону, клопотання та заява контролюючого органу не містять належних підстав, мотивованого та правового обґрунтування, із посиланням на фактичні обставини справи, котрі об`єктивно свідчили б про неможливість розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Оцінивши зміст позовних вимог, заявлених до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, і попередньо дослідивши наявні матеріали адміністративної справи та поданий відзив, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі як станом на 21.05.2024 (день вирішення питання про відкриття провадження у справі), так і станом на 07.06.2024 (день оцінки по суті заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін), не вимагає переходу до розгляду за правилами загального позовного провадження чи до розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Як встановлено частиною 3 статтею 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Аналіз наведених норм права вказує, що будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України. При цьому, вирішуючи питання про те, за правилами якого провадження (спрощеного чи загального) здійснюватиметься розгляд конкретної справи, суд зобов`язаний враховувати вимоги частини 3 статті 257 КАС України.
Частиною четвертою статті 257 Кодексу визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
- щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";
- щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Вищенаведений перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною 4 статті 12 та частиною 4 статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.
Предметом спору в даній адміністративній справі, а саме позов юридичної особи ТОВ "Івано-Франківсьгаз збут" до контролюючого органу, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо оскарження індивідуальних актів, зокрема, постанови від 22.11.2023 за №2182 "Про застосування санкцій до ТОВ "Івано-Франківськгаз збут" та розпорядження від 22.11.2023 за №318-р "Про усунення порушень ТОВ "Івано-Франківськгаз збут" не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.
Відтак, дана адміністративна справа, зважаючи на предмет спору, не входить до переліку справ, який визначений частиною 4 статті 12 та частиною 4 статті 257 КАС України, а тому може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.
Як вже було зазначено судом вище по тексту ухвали, при вирішенні питання того, за правилами якого провадження (спрощеного чи загального) здійснюватиметься розгляд конкретної справи, суд зобов`язаний враховувати вимоги частини 3 статті 257 КАС України.
У заяві від 03.06.2024, представник відповідача в обґрунтування необхідності переходу до розгляду даної адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, звертає увагу на неврахування судом пунктів 1, 6 частини 3 статті 257 КАС України, а саме обставин значення справи для сторін та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.
Аналогічно у клопотанні про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін повторно звернено увагу на складність справи, пояснюючи її тим, що проведеною перевіркою, котра слугувала підставою прийняття оскаржуваних рішень, "охоплено певну кількість взаємовідносин зі споживачами позивача", а усунення порушень, встановлених за її результатами "спрямоване на відновлення законності дій суб`єкта господарювання".
Суд критично оцінює доводи представника відповідача про те, що результати розгляду справи мають важливе значення для контролюючого органу та становлять значний суспільний інтерес, оскільки такі є суб`єктивною думкою представника, що також не є підставою для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 05.04.2021 у справі №420/8512/20 зазначив наступне: "вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо".
Однак у цій справі спір стосується захисту прав конкретної юридичної особи та пов`язаний із оскарженням рішень відповідача як актів індивідуальної дії, відтак суд констатує відсутність підстав для висновків про значний суспільний інтерес та особливе значення справи для сторін у зв`язку із розглядом такої адміністративної справи.
Коментуючи посилання представника відповідача на висновок Верховного Суду, сформований у постанові від 02.11.2022 у справі №260/2484/21, як на підставу необхідності переходу до розгляду справи №300/3382/24 у порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.
Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін жодним чином не звужують зміст основних принципів адміністративного судочинства, визначених частиною 3 статті 2 КАС України, в тому числі таких, як верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.
Варто звернути увагу, що відповідно до частини 1 статті 8 КАС України, всі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.
Зокрема, даний принцип роз`яснений рішенням Конституційного Суду України від 12 квітня 2012 року у справі №9-рп/2012 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу), в якому Суд виходив із наступного: "гарантована Конституцією України рівність усіх людей в їх правах і свободах означає необхідність забезпечення їм рівних правових можливостей як матеріального, так і процесуального характеру для реалізації однакових за змістом та обсягом прав і свобод".
Відтак наголошення представника відповідача на особливому статусі НКРЕКП, як суб`єкта владних повноважень, не є належним обґрунтуванням неможливості розгляду даної адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки суд не обмежує й не надає переваги учасникам справи в реалізації їх матеріальних та процесуальних прав, а також застосування законів щодо правовідносин, учасниками яких вони є, виключно з підстави їх статусу як органу державної влади тощо.
Згідно частини 1 статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частина 3 статті 242 КАС України).
Варто наголосити, що за приписами частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (від 03.10.2017) передбачає розгляд даної категорії справ в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, який здійснюється за приписами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у Главі 10 цього Кодексу.
Сторони і їх представники в однаковій мірі наділені усім обсягом прав, визначених КАС України, незалежно від того здійснюється судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження чи за правилами загального позовного провадження.
Відтак, суд жодним чином не позбавлений можливості дослідити будь-яку кількість доказів по справі, при цьому розгляд справи в спрощеному позовному провадженні жодним чином не позбавляє сторін і учасників справи надавати докази та висловлювати свою позицію чи спростовувати доводи опонентів шляхом подання письмових пояснень, доказів, заявленням відповідних клопотань тощо а також права висловлювати свої доводи та міркування щодо досліджуваних доказів або будь-яких інших питань, що можуть виникнути під час судового розгляду, та акцентувати увагу суду на окремих особливостях письмових й електронних доказів, які встановлюють обставини, котрі входять до предмету доказування. Розгляд справи в спрощеному позовному провадженні жодним чином не свідчить про неможливість чи нездатність суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Суд вкотре наголошує, що КАС України в редакції від 03.10.2017 надає суду можливість за встановленою процедурою здійснювати судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження на засадах верховенства права, в тому числі в порядку письмового провадження.
За приписами частини 4 статті 260 Кодексу, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Проаналізувавши адміністративний позов і його вимоги, долучені до нього матеріали (документи), беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд, станом на 07.06.2024, не вбачає необхідності здійснити перехід до розгляду даної адміністративної справи у порядку загального позовного провадження.
Натомість суд наголошує учасникам справи на необхідності неухильного виконання вимог ухвали суду від 21.05.2024 про відкриття провадження у справі, в яких чітко визначено перелік питань та письмових доказів, які повинні бути надані суду для вирішення даної справи за правилами статті 262 КАС України.
Саме на підставі поданих сторонами письмових документах (процесуальні заяви по справі, письмові пояснення, накази, розпорядження, рішення, доповідні і службові записки, положення, довідки, листи, повідомлення, оголошення, роздруковані відомості про публічну інформацію тощо), які суд зможе оцінити як письмовий доказ в справі, яка розглядається за правилами статті 262 КАС України, вирішуватиметься даний публічно-правовий спір по суті.
В силу вимог частини 1 і 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
У випадку необхідності з`ясування відповідних обставин справи, заслуховування усних пояснень сторін, їх представників і учасників справи в судовому засіданні чи витребування додаткових доказів, суд вживатиме конкретних процесуальних заходів на підставі положень КАС України.
Водночас, суд звертає увагу представника відповідача, що в разі якщо в ході судового розгляду справи буде встановлено обставини, які потребуватимуть, в тому числі, переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження чи проведення судового засідання у справі суд вправі з власних переконань здійснити відповідні процесуальні дії та перейти до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін чи за правилами загального позовного провадження.
Разом з тим, сторони не позбавлені можливості ініціювати перед судом шляхом подання письмових процесуальних заяв по справі з метою зібрання тих чи інших доказів, звертати увагу на їх належність чи неналежність, допустимість чи не допустимість останніх тощо.
Керуючись статтями 44, 167, 195, 243, 248, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Залишити без задоволення заяву та клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які надійшли на адресу суду 03.06.2024, із запереченнями проти розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи №300/3382/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськгаз збут" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними і скасування постанови від 22.11.2023 за №2182 та розпорядження від 22.11.2023 за №318-р.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, окремо від рішення суду, включаються до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Чуприна О.В.