Справа № 440/17600/23
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/17600/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бойка С.С., розглянув у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" (далі позивач) звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинений реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 05.09.2023 №9463087/44672604;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену та подану на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" податкову накладну від 25 липня 2023 року №3 датою її подання для реєстрації.

В обґрунтування позовних вимог посилався на порушення своїх прав у сфері публічно-правових відносин рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У відзиві на позов відповідач просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що надіслана позивачу квитанція про зупинення реєстрації спірної податкової накладної містила конкретний критерій ризиковості здійснення операцій із розрахованим показником за цим критерієм, а також містила пропозицію щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, що свідчить про те, що вказана вимога відповідала вимогам пункту 11 Порядку № 1165. На думку відповідача, позивач, діючи у власних інтересах, мав змогу надати пакет документів у повному обсязі як до Комісії регіонального рівня, так і до Комісії з розгляду скарг. Водночас, потрібно, щоб ці документи підтверджували та розкривали суть, ділову мету господарських операцій, в інакшому випадку первинні документи не можуть вважатися юридично значимими документами для цілей формування даних бухгалтерського, та, відповідно, податкового обліку. Натомість позивачем подано документи, складені із порушенням чинного законодавства, так, платіжна інструкція № 5287 від 25.07.2023 не містила обов`язкового реквізити «дата валютування» відповідно до постанови НБУ від 29.07.2022 № 163 «Про затвердження Інструкції про безготівкові рахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг» та Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-ХІV.Також звертала увагу, що подані позивачем товарно транспортні накладні від 10.07.2023 № 5 та від 28.07.2023 № 17 не містять марку модель, авто П.І.Б., номер посвідчення водія, нерозбірливе написання пункту навантаження (місцезнаходження). А відтак, за доводами відповідача, суттєві недоліки в оформленні вказаних документах ставлять під сумнів реальний характер господарської операції. Також позивачем не було надано копії дозволу на перевезення негабаритних вантажів.

Справа розглядається у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження на підставі частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що ТОВ "ПОДОЛ АГРО" () зареєстровано як юридична особа 21.02.2022 номер запису 1 0 2019631, є платником податку на додану вартість.

07.07.2023 між Фермерським господарством "Агроцентр 2019" (орендодавець) та ТОВ "ПОДОЛ АГРО" укладено договір оренди сільськогосподарської техніки № 07/07/2023.

Відповідно пункту 1.1, 1.2 у порядку на умовах, визначених цим договором орендодавець зобов`язується передати орендарю в тимчасове платне володіння та користування сільськогосподарську техніку (комбайн зернозбиральний CLAAS LEXION 580, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2010, заводський номер НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію машини серія НОМЕР_3 ), а також зобов`язується забезпечити своїми силами його керування та технічну експлуатацію, а орендар зобов`язується прийняти в тимчасове володіння та користування техніку під керуванням екіпажу орендодавця та зобов`язується сплачувати орендодавцю орендну плату.

Строк оренди до 31.12.2023 (пункт 3.1 Договору).

Згідно з пунктом 5.3.2. орендар за цим договором має право надавати у суборенду за письмовим дозволом орендодавця.

На виконання вказаного договору складено акт № 4 послуг оренди від 31.07.2023, сплачено за оренду суму в розмірі 50000,00 грн (платіжна інструкція від 31.07.2023

07.07.2023 між ТОВ "ПОДОЛ АГРО" (орендар) та ТОВ "АПІС КОМПАНІ" укладено договір суборенди транспортних засобів та самохідних машин чи механізмів з екіпажем №250В.

За змістом пунктів 1.1., 1.2., 3.1., Додатку № 1, № 2 договору № 250В ТОВ "ПОДОЛ АГРО" передав, а ТОВ "АПІС КОМПАНІ" прийняв у строкове користування комбайн зернозбиральний CLAAS LEXION 580, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2010, свідоцтво про реєстрацію машини НОМЕР_3 . Суборенда плата за договором складає 1470,00 грн з ПДВ за один гектар обробленої площі (пункт 8 Додатку № 1 до договору).

Орендарем передається суборендатору техніка разом з екіпажем в строк до 10.07.2023.

Для надання послуг у якості екіпажу залучено водія, працівника ТОВ "ПОДОЛ АГРО" Бабир О.О.

На виконання договору від 07.07.2023 № №250В складено акт надання послуг № 42 від 07.08.2023, за змістом якого ТОВ "ПОДОЛ АГРО" надано послугу суборенди сільськогосподарської техніки з екіпажем за 453,6 га на загальну суму 666 792,00 грн, в тому числі ПДВ в розмірі 111 132,00 грн.

Транспортування комбайну здійснювалось ПП "Транс Авто-Д" за актом здачі приймання передачі (надання послуг) № 3312 від 11.07.2023, товарно транспортної накладної № 5 від 10.07.2023, на суму 22 500,00 грн згідно з платіжною інструкцією № 136 від 13.07.2023.

Також в матеріалах справи міститься копія платіжної інструкції № 5287 від 25.07.2023 на суму 183 982,75 грн, платник ТОВ "АПІС КОМПАНІ", отримувач ТОВ "ПОДОЛ АГРО" призначення платежу: договір суборенди транспортних засобів та самохідних машин чи механізмів з екіпажем № 250В від 07.07.23.

Відповідно до акту приймання передачі (повернення) від 29.07.2023 до договору суборенди транспортних засобів та самохідних машин чи механізмів з екіпажем №250В від 07.07.2023 ТОВ "АПІС КОМПАНІ" (суборендар) повернув ТОВ "ПОДОЛ АГРО" (орендар) техніку (комбайн зернозбиральний CLAAS LEXION 580, рік випуску 2010, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію машини НОМЕР_3 ), П.І.Б. екіпажу ОСОБА_1

Транспортування комбайну здійснювалось ПП «Транс Авто-Д» за актом здачі приймання передачі (надання послуг) № 3747 від 31.07.2023, товарно транспортної накладної № 17 від 28.07.2023, на суму 22 500,00 грн згідно з платіжною інструкцією № 154 від 01.08.2023 на суму 13 500,00 грн та на суму 20000,00 грн та згідно з платіжною інструкцією № 20 від 09.08.2023

Отримавши оплату від ТОВ "АПІС КОМПАНІ" попередню оплату (за першою подією) позивачем складено податкову накладну № 3 від 25.07.2023 та відправлено на реєстрацію у Єдиний реєстр податкових накладних на загальну суму 183 982,75 грн, в тому числі ПДВ в розмірі 30 663,79 грн.

Автоматизованою системою «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України направлено платнику квитанцію від 16.08.2023, у якій, серед іншого, зазначено: «Документ збережено. Реєстрація зупинена. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого поставною Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація ПН/РК від 21.09.2023 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 01.61 перевищує величину залишку, визначеного як різницю обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Додатково повідомляємо: показник «D»= .8886 %, «Р»= 17451.7». Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

За змістом повідомлення від 25.08.2023 № 9411968/44672604 комісії з питань зупинений реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області позивачу необхідно надати підтверджуючі документи щодо транспортування сільськогосподарської техніки до місця здійснення послуг, обсягу наданих послуг (виконаних робіт) та рапорту про роботу спецтехніки, свідоцтва про реєстрацію спецтехніки.

Позивачем подано повідомлення від 30.08.2023 про надання додаткових пояснень та документи, копії яких містяться у матеріалах справи.

05.09.2023 комісією ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №9463087/44672604 про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 25.07.2023.

За змістом вказаного рішення підставою для відмови в реєстрації податкових накладних є надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства, додаткова інформація до повідомлення: до повідомлення платником надано платіжну інструкцію від 25.07.2023 № 5287, яка не містить обов`язкових реквізитів, передбачених постановою НБУ від 29.07.2022 № 163 «Про затвердження Інструкції про безготівкові рахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг» та Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-ХІV, а саме: у платіжній інструкції відсутня дата валютування. Крім того, надано товарно транспортну накладну, яка складена з порушенням Наказу Міністерства транспорту України № 363 від 14.10.1997 «Про затвердження Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні», а саме відсутня: марка, модель авто, П.І.Б., номер посвідчення водія, нерозбірливе написання пункту навантаження (місцезнаходження). Також платником не надано копію дозволу на перевезення негабаритних вантажів».

Не погодившись з зазначеним рішенням, позивач подав скаргу до ДПС України.

За результатами розгляду скарги рішенням ДПС України від 21.09.2023 № 69145/44672604/2 залишено скаргу позивача без задоволення, а спірне рішення ГУ ДПС у Полтавській області - без змін. Підставою для відмови вказано: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись із рішенням Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, позивач оскаржив його до суду.

Надаючи правову оцінку спірному рішенню суб`єкта владних повноважень та відповідним доводам сторін, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до підпунктів 16.1.2,16.1.3, пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Згідно з підпунктом "а" пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з: постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів) (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

Відповідно до підпункту 14.1.60 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Положенням пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, платник податку - постачальник з настанням першої із умов виникнення податкових зобов`язань, визначених у пункті 187.1 статті 187 ПК України, зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку (пункт 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Згідно з пунктом 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", «Про електронні документи та електронний документообіг"» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пунктів 13-15 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165, якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Пунктом 1 Порядку №1165 встановлено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

За змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 3 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості здійснення операцій, відповідно до пункту 1 яких до цих Критеріїв віднесено відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Відповідно до пункту 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет /пункт 8 Порядку №1165/.

Пунктами 10, 11 Порядку №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Судом встановлено, що за результатами розгляду податкової накладної від 25.07.2023 № 3 контролюючий орган направив позивачу квитанцію від 16.08.2023, у якій зазначено: «Документ збережено. Реєстрація зупинена. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого поставною Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація ПН/РК від 21.09.2023 № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 01.61 перевищує величину залишку, визначеного як різницю обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Додатково повідомляємо: показник «D»= .8886 %, «Р»= 17451.7». Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Отже, зупиняючи реєстрацію податкової накладної, контролюючим органом не зазначено конкретної інформації про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, вимог до платника податків в частині надання конкретних пояснень та документів з метою реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Означене унеможливлює визначення платником порядку своїх дій, які він має вчинити з метою прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування у ЄРПН.

Приймаючи оскаржуване рішення відповідач як підставу для відмови в реєстрації податкової накладної зазначив, що до повідомлення про надання пояснень, наданих для реєстрації податкової накладної позивачем надана платіжна інструкція №5287 від 25.07.2023, яка не містить обов`язкових реквізитів (відсутня дата валютування), передбачених постановою НБУ від 29.07.2022 №163 «Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг» та Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996 XIV.

Оцінюючи наведені вище доводи відповідача, суд зазначає наступне.

Стаття 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" містить вимоги до первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку, тоді як платіжна інструкція за визначенням Інструкції про безготівкові розрахунку в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 163 (далі по тексту - Інструкція №163), є розпорядженням ініціатора надавачу платіжних послуг щодо виконання платіжної операції.

Оскільки платіжна інструкція не є первинним документом чи регістром бухгалтерського обліку у розумінні Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", суд критично оцінює доводи відповідача про складення платіжної інструкції з порушенням вимог Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Згідно з приписами пункту 37 розділу ІІ Інструкції №163 платіжна інструкція, оформлена платником в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов`язкові реквізити: 1) дату складання і номер; 2) унікальний ідентифікатор платника або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код платника та номер його рахунку; 3) найменування надавача платіжних послуг платника; 4) суму цифрами та словами; 5) призначення платежу; 6) підпис(и) платника; 7) унікальний ідентифікатор отримувача або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код отримувача та номер його рахунку; 8) найменування надавача платіжних послуг отримувача.

Згідно з пунктом 45 розділу ІІ Інструкції №163 платник має право зазначати в платіжній інструкції дату валютування, яка не може бути пізніше 10 календарних днів після складання платіжної інструкції.

Отже, зазначення в платіжній інструкції дата валютування є правом, а не обов`язком платника, та не є обов`язковим реквізитом платіжної інструкції.

Платіжна інструкція №5287 від 25.07.2023, де платник АПІС КОМПАНІ ТОВ (надавач платіжних послуг платника АТ КБ «ПРИВАТБАНК»); отримувач ПОДОЛ АГРО ТОВ (надавач платіжних послуг платника АТ КБ «ПРИВАТБАНК»); призначення платежу: договір суборенди транспортних засобів та самохідних машин чи механізмів з екіпажем № 250В від 07.07.23, засвідчена підписом уповноваженого працівника надавача платіжних послуг АТ КБ «ПРИВАТБАНК`із вказівкою дати перерахування коштів 25.07.2023.

Відповідачем не надано до суду доказів на підтвердження не зарахування на рахунок позивача коштів в сумі 183982,75 грн., у т.ч. ПДВ 30663,79 грн., що були перераховані на рахунок позивача вказаною платіжною інструкцією №5287 від 25.07.2023.

Приймаючи оскаржуване рішення Комісія ГУ ДПС у Полтавській області, як підставу для відмови в реєстрації податкової накладної, зазначила те, що надано товарно транспортну накладну, яка складена з порушенням Наказу Міністерства транспорту України № 363 від 14.10.1997 «Про затвердження Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні», а саме відсутня: марка, модель авто, П.І.Б., номер посвідчення водія, нерозбірливе написання пункту навантаження (місцезнаходження).

Суд зауважує, що наявність або відсутність товарно транспортної накладної та недоліки у їх оформленні не є підставою для висновків про безтоварність господарської операції з придбання або продажу товарно матеріальних цінностей, якщо інші дані свідчать про рух активів або зміни у зобов`язаннях платника податків.

До того ж при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результати розгляду цієї справи не робить жодних висновків щодо реальності господарських операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Порядок №1165 не містить вимоги про прийняття контролюючим органом окремого рішення з питання зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, виходячи з вищенаведених положень пунктів 10, 11 Порядку №1165, зміст такого рішення наводиться податковим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

При цьому, пунктом 11 Порядку №1165 передбачено вимоги до змісту такої квитанції. Проте, дослідивши залучені до матеріалів справи копії квитанцій, суд встановив, що в них не зазначено вимог до платника податків у частині надання конкретних пояснень та документів з метою реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Суд зазначає, що наведене позбавляє можливості визначення платником порядку своїх дій, які він має вчинити з метою прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН.

При цьому, Порядок №1165 не передбачає можливості проведення контролюючим органом консультацій, листування з платником податку на етапі прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН чи залучення платника податку до процесу прийняття цього рішення в інший спосіб.

Таким чином, у цьому випадку платник податку фактично позбавлений можливості на участь у процесі прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення. Як наслідок, визначальне значення для дотримання законності цієї процедури і забезпечення прав платника податку під час її проведення має конкретизація контролюючим органом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН та зазначення у квитанції про зупинення чітких і зрозумілих вказівок такому платнику щодо того, які саме пояснення та копії документів має надати цей платник задля розгляду питання про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН.

У цьому випадку надіслані позивачу квитанції містить лише загальне посилання на наявність у нього права подати пояснення та копії документів без зазначення їх конкретного переліку.

Крім того, у ході розгляду справи відповідачами не надано пояснень разом з їх документальним підтвердженням щодо підстав встановлення відповідності надісланої позивачем податкової накладної положенням пункту 1 критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Суд враховує, що позивачем після отримання квитанції надіслано контролюючому органу письмові пояснення разом з копіями документів на підтвердження обґрунтованості складення податкової накладної.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 02.04.2019 у справі №822/1878/18.

Відповідачами у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Підсумовуючи викладене вище, обираючи належний спосіб захисту порушеного права, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.09.2023 № 9463087/44672604 про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 25.07.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Пунктами 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010, передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, обов`язок щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних поданої платником податків податкової накладної №3 від 25.07.2023 покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику - ДПС України.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що належним та ефективним способом захисту прав позивача є зобов`язати Державну податкової службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 25.07.2023 № 3 датою її фактичного подання.

Отже, адміністративний позов обґрунтований та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що підтверджено платіжною інструкцією № 48 від 22.11.2023.

Таким чином, при задоволенні позову суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2684 грн.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання представника позивача про стягнення на його користь витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 частини 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з приписами статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частинами 6, 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

На підтвердження факту понесення витрат на професійну правничу допомогу представником позивача надано до суду копію договору про надання правової допомоги від 20.11.2023 № 7, укладеного між ТОВ «ПОДОЛ АГРО» та адвокатом Шик В.В., ордеру на надання правничої правової допомоги ТОВ «ПОДОЛ АГРО», додаткової угоди № 1 від 20.11.2023, якою визначено вартість послуг адвоката в розмірі 5000,00 грн, акт приймання передачі виконаних робіт, наданих послуг за договором про надання правової допомоги № 7 від 20.11.2023 та додаткової угоди № 1 від 20.11.2023 із описом наданих послуг, виписка по рахунку адвоката Шик В.В. про зарахування коштів за надання правової допомоги на підставі договору про надання правової допомоги від 20.11.2023 № 7.

Суд зауважує, що особа має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі №545/2432/16-а зазначив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Оцінивши обставини цієї справи та надані позивачем докази у їх сукупності, суд, враховуючи принципи обґрунтованості, співмірності і пропорційності судових витрат, вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ТОВ «ПОДОЛ АГРО» витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000,00 гривень.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" (вул. Симона Петлюри, буд. 45, кв. 48, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36014, ), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.09.2023 №9463087/44672604.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 25.07.2023 № 3 датою її фактичного подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДОЛ АГРО" витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.С. Бойко