Справа № 160/9301/24
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 травня 2024 року Справа № 160/9301/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

10.04.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №494к від 18.03.2024 року винесений Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника поліції ОСОБА_1 , шляхом поновлення на посаді начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 15.04.2024 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин; уточненої позовної заяви з конкретизацією позовних вимог згідно з цією ухвалою суду, а також подати копії такої уточненої позовної заяви та додатки до неї відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

На виконання вимог ухвали суду від 15.04.2024 року, позивачем 13.05.2024 року та 21.05.2024 року надано до суду уточнену позовну заяву, в якій останнім позовні вимоги викладено в такій редакції:

- визнати протиправним та скасувати наказ №494к від 18.03.2024 року винесений Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.04.2024 року №3810/с «По особовому складу» в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Нікопольського районного управління поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 18.03.2024 року.

Крім того, в уточненій позовній заяві позивач висловив клопотання, яким просив суд допустити до негайного виконання рішення суду.

Згідно з ч.8 ст.171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Дослідивши надані позивачем на усунення недоліків позовної заяви документи, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, ч.3 ст.122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, частина 2 статті 122 КАС України є загальною нормою, яка визначає строк звернення до суду і застосовується, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частина 5 статті 122 КАС України є спеціальною нормою у розв`язанні спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби порівняно з нормою, яка міститься в частині другій статті 122 КАС України та встановлює шестимісячний строк звернення до суду.

Водночас, частина 5 статті 122 КАС України є загальною нормою у розв`язанні спорів стосовно зазначених правовідносин у разі, якщо іншими законами встановлено інший строк звернення до суду в спорах щодо таких правовідносин.

Так, згідно з ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відтак, ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, як спеціальною нормою, встановлено п`ятнадцятиденний строк оскарження поліцейськими застосованих до них дисциплінарних стягнень, який відраховується з дня ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд зауважує, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.02.2023р.у справі №120/7567/22.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Так, з матеріалів позовної заяви слідує, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.03.2024 року №494к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області», зокрема, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

З вищеозначеним наказом від 18.03.2024 року №494к ОСОБА_1 був ознайомлений 21.03.2024р., про що свідчить його власний підпис на такому наказі.

Доказів більш пізнього ознайомлення з оскаржуваним наказом №494к від 18.03.2024 року матеріали позовної заяви не містять.

Відтак, з урахуванням приписів ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, та ст.120 КАС України, останнім днем звернення до суду з позовом про оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №494к від 18.03.2024 року є 05.04.2024 року.

При цьому, позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду засобами поштового зв`язку в конверті, на якому містилась поштова накладна з відміткою про відправлення цих документів саме 08.04.2024р.

З огляду на наведене, суд в ухвалі від 15.04.2024р. дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду з цим позовом, у зв`язку із чим залишив позовну заяву ОСОБА_1 без руху та зобов`язав позивача, зокрема, надати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

Разом з тим, 21.05.2024р. представником позивача на виконання вимог ухвали суду від 15.04.2024 року було надано пояснення та додаткові докази на підтвердження дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, в яких значилось, що позовна заява була передана національному оператору поштового зв`язку «Укрпошта» 05.04.2024 року, про що свідчить печатка на формулярі опису, накладна №457 від 05.04.2024р. та фіскальний чек №457 від 05.04.2024р.».

Дослідивши вищевказані додаткові докази, в тому числі фіскальний чек №457 від 05.04.2024р., суд зазначає, що наданими доказами у сукупності підтверджено дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Таким чином, в цій частині позивачем виконано вимоги ухвали суду від 15.04.2024р. про залишення первинної позовної заяви без руху.

Водночас ухвалою суду від 15.04.2024р. позивача також було зобов`язано усунути недоліки первинної позовної заяви шляхом подання уточненої позовної заяви з конкретизацією позовних вимог згідно з такою ухвалою суду, а також подати копії такої уточненої позовної заяви та додатки до неї відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

Так, 13.05.2024 року та 21.05.2024 року представником позивача подано уточнену позовну заяву, в якій викладено та конкретизовано позовні вимоги згідно з ухвалою суду від 15.04.2024 року, а саме: заявлено, зокрема, позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу №494к від 18.03.2024 року, винесеного Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника поліції ОСОБА_1 , а також щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 18.03.2024 року.

Разом з цим, таку уточнену позовну заяву було доповнено новою позовною вимогою, а саме: щодо визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.04.2024 року №3810/с «По особовому складу» в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Нікопольського районного управління поліції.

При цьому доказів сплати судового збору за додатково заявлену позовну вимогу немайнового характеру позивачем надано не було.

Водночас частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання адміністративного позову, в силу положень частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028,00грн.

Приписами пп. 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено ставку судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову з вимогою немайнового характеру фізичною особою судовий збір справляється у розмірі 1211,20грн. (3028грн. х 0,4).

При цьому абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як слідує з матеріалів уточненої позовної заяви, ОСОБА_1 оскаржуються накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №494к від 18.03.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення з посади, а також від 08.04.2024 року №3810/с «По особовому складу» в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Нікопольського районного управління поліції.

Також позивач просить поновити його на посаді начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 18.03.2024 року.

Таким чином, предмет спору стосується проходження публічної служби (правомірності притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади та переміщення позивача з однієї посади на іншу) та поновлення на попередній посаді, а не звільнення з роботи та поновлення на роботі.

При цьому звільнення від сплати судового збору за подання позову у справах щодо проходження публічної служби нормами Закону України «Про судовий збір» не передбачено.

За таких обставин, зважаючи на приписи пп.1 п.3 ч.2 ст.4 та абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір", ОСОБА_1 повинен був сплатити судовий збір за звернення до суду з вищевказаною уточненою позовною заявою з двома вимогами немайнового характеру у загальному розмірі 2422,40грн. (1211,20грн. х 2).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 при подачі первинної позовної заяви з вимогою щодо оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №494к від 18.03.2024 року було надано докази сплати судового збору у сумі 1211,20грн.

Натомість, при поданні на усунення недоліків первинної позовної заяви, яка була залишена без руху, уточненої позовної заяви, в якій первинні позовні вимоги доповнено новою позовною вимогою про оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.04.2024 року №3810/с, позивачем не надано доказів сплати судового збору за цю нову вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20грн.

Таким чином, подана позивачем уточнена позовна заява не відповідає вимогам частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України і не може вважатися такою, що належним чином усуває вказані в ухвалі суду недоліки позову, що залишений без руху, у встановлений судом строк.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене та враховуючи те, що позивачем безпосередньо вчиняються дії на усунення визначених судом недоліків позовної заяви, суд, керуючись приписами 169 КАС України та зважаючи на те, що уточнена позовна заява ОСОБА_2 була подана без додержання вимог, встановлених ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити цю уточнену позовну заяву без руху.

На усунення недоліків уточненої позовної заяви позивачеві необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1211.20грн за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA 4004632

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підставі викладеного, керуючись статтями 121-123, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів і поновлення на посаді - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків уточненого позову шляхом подання до суду:

- оригіналу документа про доплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1211,20грн.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова