Справа № 440/13049/23
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 р.Справа № 440/13049/23

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.02.2024, головуючий суддя І інстанції: Т.С. Канигіна, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 26.02.24 по справі №440/13049/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (надалі ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, апелянт) в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 23.08.2023 №878-ОД, винесений стосовно начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 ..

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 23.08.2023 №878-ОД "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та не обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просило скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на правомірність проведеного службового розслідування та його висновків про допущення позивачем дисциплінарного правопорушення у формі невиконання листа №3АП-14/67 від 03.03.2023, а саме не повідомила керівника про відібрання у неї пояснень представниками органів Національної поліції України. Вказує, що до позивача обґрунтовано застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани, передбачене частиною третьою статті 66 Закону України "Про державну службу", за порушення пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу".

ОСОБА_1 , через свого повноважного представника, подала відзив на апеляційну скаргу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, в якому просила апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року без змін. Вказує, що лист №3АП-14/67 від 03.03.2023 не є розпорядчим документом та такий лист адресований не усім керівникам, більш того, зміст цього листа не покладає на позивача жодних обов`язків, оскільки стосується адресований лише керівникам структурних підрозділів, яким вона не є. Зазначає, що її керівник, після прибуття поліції, зайшов в кабінет та отримав від представників правоохоронного органу інформацію про їх особи, мету візиту та інше, у зв`язку з чим у неї не було необхідності додатково повідомляти свого керівника про надання таких пояснень, який вже отримав таку інформацію.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та відзиві на неї, дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає та зазначає.

Судовим розглядом були встановлені такі обставини.

ОСОБА_1 наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 28.04.2016 №25-к призначена з 29.04.2016 на посаду начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки за переведенням з Державної фітосанітарної інспекції Полтавської області з посадовим окладом відповідно до штатного розпису та збереженням десятого рангу державного службовця /а.с.116, том 1/.

05.05.2023 заступником начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Наталією Гаращук складено доповідну записку на ім`я начальника ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, у якій повідомлено про неповідомлення відділ з питань запобігання та виявлення корупції ОСОБА_1 щодо надання пояснень працівникам поліції /а.с. 10-11, том 1/.

Зі змісту вказаної доповідної записки вбачається, що ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області листом №ЗАП-14/67 від 03.03.2023 зобов`язано працівників Головного управління невідкладно інформувати начальника Головного управління, а також за телефоном (0532) 56-18-19 про будь-які запити правоохоронних органів, заходів адміністративного та/або кримінального характеру (невідкладні слідчі (розшукові) та інші дії), які здійснюються стосовно працівників Головного управління, затриманні працівників правоохоронними органами, виклику їх до правоохоронних та судових органів, для надання пояснень у справах про адміністративні правопорушення та проведення слідчих дій по кримінальним провадженням. З даним листом начальник відділу карантину рослин Управління фітосанітарної служби ОСОБА_1 ознайомлена під особистий підпис 03.03.2023. Як стало відомо, 05.05.2023 працівниками поліції у приміщенні Головного управління, начальником відділу карантину рослин Управління фітосанітарної служби ОСОБА_1 було надано пояснення стосовно обставин, викладених в інтернет мережі редакції інформаційного агентства "Стоп корупції ТВ" щодо побиття в.о. заступника начальника Головного управління Юрієм Першіним співробітниці Управління фітосанітарної безпеки Наталії С. Указано, що про відібрання пояснень працівниками поліції, начальник відділу карантину рослин Управління фітосанітарної служби ОСОБА_1 не повідомила відділ з питань запобігання та виявлення корупції ні за телефоном (0532) 56-18-19, ні особисто. На підставі вищевикладеного, просила вжити заходів відповідно до вимог чинного законодавства.

09.05.2023 наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області №497-ОД порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 /а.с. 14, том 1/.

09.05.2023 наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області №498-ОД утворено дисциплінарну комісію для розгляду дисциплінарного провадження стосовно державного службовця начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Ситнік Н.І. /а.с. 12-13, том 1/.

З подання комісії з розгляду дисциплінарного провадження відносно начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 від 27.06.2023 вбачається, що дисциплінарною комісією були отримані письмові та усні пояснення від ОСОБА_1 - начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, ОСОБА_2 - начальника Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Також під час дисциплінарного провадження досліджувалася характеристика на ОСОБА_1 , трудова книжка, результати проходження оцінювання. Зазначено, що відповідно до характеристики, наданої стосовно начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 , остання має вищу освіту, у Головному управлінні Держпродспоживслужби в Полтавській області працює з 2016 року, у сфері карантину рослин пропрацювала понад 10 років, розпочавши працювати в державній інспекції з карантину рослин провідним спеціалістом. Виконує всі покладені на неї обов`язки добре і у встановлені строки, дисциплінована. Не зупиняється перед труднощами, наполегливо й енергійно іде до наміченої мети. Вимоглива, однак, іноді вимогливість проявляється в різкій формі (на підвищених тонах). Легко знаходить спільну мову зі співробітниками. Завжди готова надати допомогу в скрутній ситуації. Прагнучі до освоєння нових знань, бере участь у відповідних заходах, займається самоосвітою. Була нагороджена грамотами та відзнакою "Знак пошани" Державної ветеринарної та фітосанітарної служби. Дотримується трудової дисципліни.

Відповідно до даних трудової книжки та особової картки державного службовця ОСОБА_1 за сумлінне виконання службових обов`язків, високий професіоналізм, відданість справі, вагомий особистий внесок у розвиток агропромислового виробництва та з нагоди професійного свята Дня працівників сільського господарства нагороджено грамотою ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області (наказ від 15.11.2018 № 3770-ОД).

За результатами оцінювання службової діяльності державних службовців за 2022 рік отримала оцінку "Позитивна". Стаж державної служби становить 15 років 00 місяців 07 днів.

Також наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області № 670-ОД від 22.06.2022 до начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення за порушення пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" у вигляді зауваження.

За результатами дисциплінарного розслідування комісія дійшла висновку, що в діях начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 виявлено ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу", а саме: невиконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівника, прийняте у межах його повноважень.

При прийнятті рішення та виборі виду дисциплінарного стягнення по дисциплінарному провадженню стосовно начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 дисциплінарна комісія врахувала характеристику останньої, характер проступку, його наслідки, ступінь її вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарна комісія надала рекомендацію застосувати до начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани, передбачене частиною третьою статті 66 Закону України "Про державну службу", за порушення пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" /а.с. 21-36, том 1/.

23.08.2023 наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області №878-ОД "Про накладення дисциплінарного стягнення" за порушення пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" оголошено начальнику відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 догану, строком на 1 рік /а.с. 37-42, том 1/.

Позивач, не погодившись з наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 23.08.2023 №878-ОД, звернулась до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваного наказу, оскільки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області не доведено протиправності дій позивача, не обґрунтовано та не підтверджено відповідними доказами невиконання позивачем посадових обов`язків чи актів органів державної влади, чи наказів (розпоряджень) та доручень керівника.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та зазначає.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Конструкція "в межах повноважень" у розумінні ст. 19 Конституції України стосується обсягу повноважень і вказує на необхідність суб`єкту владних повноважень діяти виключно в тих межах, на які їх уповноважили Конституція та закони України. Це означає, що суб`єктам владних повноважень заборонено вчиняти будь-які дії або приймати будь-які рішення, можливість вчинення чи прийняття яких прямо не передбачена в тексті закону для певного випадку. Будь-які такі рішення або дії будуть проявом свавільності.

Нарешті, "у спосіб" у тексті ч. 2 ст. 19 Конституції України вказує на те, що, по-перше, спосіб вчинення дій і прийняття рішень обов`язково має бути встановлений законом. Положення ч. 2 ст. 19 Конституції вимагає того, щоб і підстави вчинення дій та прийняття рішень суб`єктами владних повноважень, і межі їхніх повноважень, і спосіб вчинення дій та прийняття рішень були або встановлені на конституційному рівні, або закріплені на рівні закону. По-друге, суб`єкти владних повноважень зобов`язані діяти й приймати рішення саме в такий спосіб, який передбачений законом, тобто неухильно дотримуватися визначеної на рівні закону процедури вчинення юридично значущих дій та прийняття обов`язкових для інших суб`єктів рішень. По-третє, суб`єкти владних повноважень не мають права вчиняти дії чи приймати рішення свавільно, тобто у спосіб, відмінний від того, який визначений законом.

Суд також звертає увагу на відсутність ієрархічного підпорядкування вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України. Жодна з них не є важливішою за іншу. Суб`єкти владних повноважень можуть діяти та приймати рішення виключно з дотримання усіх трьох із них одночасно. Таким чином, порушення владним суб`єктом визначеної законом процедури вчинення дій або прийняття рішень є настільки ж неприпустимим, як і вчинення ним дій (прийняття рішень) без уповноваження законом.

Також заслуговує й акцент положень Конституції України на необхідності визначення способу вчинення дій або прийняття рішень для суб`єкта владних повноважень (процедури їх вчинення) саме на рівні закону. Оскільки рішення або дії суб`єктів владних повноважень як органів публічної адміністрації прямо впливають на права та інтереси інших осіб, вимоги до процедури їх вчинення, які запобігають порушенням прав осіб та свавільності повинні бути встановлені саме законодавчим органом як органом представницької демократії як одна із передумов дотримання принципу верховенства права.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі за текстом Закон № 889-VIII).

Відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону № 889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Згідно з пп. 1-2, 6-8 ч. 1 ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Під час виконання своїх обов`язків державний службовець не зобов`язаний виконувати доручення працівників патронатної служби. (ч. 2 ст. 9 Закону № 889-VIII)

Згідно зі ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. (ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII)

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. (ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII)

Дисциплінарним проступком, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII)

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. (ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII)

Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку. (ч. 10-11 ст. 69 Закону № 889-VIII)

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. (ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII)

Аналіз наведених присів Закону № 889-VIII дає підстави для висновків, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Однак невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій, допущенні бездіяльності та/або ухвалення рішень у межах наданих їй законом прав та обов`язків.

Відповідна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 300/3980/20.

Статтею 71 Закону №889-VIII передбачено, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі за текстом Порядок №1039).

Відповідно до п. 4 Порядку №1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з п. 31 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця. (п. 33 Порядку №1039)

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. (абз. 1 п. 34 Порядку №1039)

Відповідно до п. 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Так, у поданні дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивачем проявлена службова безвідповідальність до покладених на неї посадових обов`язків, грубо порушено п. 1, 2, 6, 7, 8 ч. 1 ст. 8, ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну службу", пп. 170, 171 Інструкції з діловодства та документування управлінської інформації в електронній та паперовій формі в ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженої наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 14.11.2019 № 3645-ОД, не виконано пункт 1.2 розділу І Положення про відділ карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженого наказом Головного управління від 30.12.2022 № 1246-0Д, лист Головного управління № ЗАП-14/67 від 03.03.2023.

Відповідно до пунктів 25, 26 Інструкції з діловодства та документування управлінської інформації в електронній та паперовій формі в ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженої наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 14.11.2019 № 3645-ОД (далі Інструкція), організаційно-розпорядчі документи, що мають обґрунтовані підстави для опрацювання в паперовій формі та не є примірниками чи копіями документів, створених в електронній формі, оформлюються на бланках ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, що виготовляються згідно з вимогами цієї Інструкції. Для виготовлення бланків використовуються аркуші паперу формату А4 (210 х 297 міліметрів) та А5 (210 х 148 міліметрів). Дозволено використовувати бланки формату АЗ (297 х 420 міліметрів) для оформлення документів у вигляді таблиць. Бланки документів повинні мати такі поля (міліметрів): 30 - ліве; 10 - праве; 20 - верхнє та нижнє.

У ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області використовують такі види бланків документів: загальний бланк для створення різних видів документів та листування іноземними мовами (додаток 5); бланк для створення різних видів документів для районних, міських міськрайонних управлінь та листування іноземними мовами (додаток 6); бланк для створення наказів (додаток 8); бланки для створення окремих доручень Начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та його заступників (додатки 7); бланк для створення рішень Головного державного інспектора, Головного державного ветеринарного інспектора (додатки 9).

Згідно з п. 35 Інструкції назва виду документа (наказ, доручення, доповідна записка тощо) зазначається на бланку та повинна відповідати назвам, передбачених ДКУД.

Відповідно до п. 1, 2 розділу ІІ Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України "Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях" від 18.06.2015 № 1000/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.06.2015 за № 736/27181 (надалі Правила), створювані управлінські документи повинні відповідати правовому статусу установи. Право на створення, підписання, погодження, затвердження документів визначається актами законодавства, положеннями (статутами) установ, положеннями про структурні підрозділи і посадовими інструкціями.

Управлінські документи установи за їх назвою, формою та складом реквізитів повинні відповідати уніфікованим формам, які встановлюються національними стандартами, нормативно-правовими актами. Перелік класів управлінських документів визначається Національним класифікатором НК 010:2021, затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 12.03.2021 № 526.

Відповідно до Класифікатора управлінської документації НК 010:2021, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 12.03.2021 № 526-21, КУД установлює класифікаційну схему управлінської документації. Він містить класифікацію документів, розроблену для практичного використання під час створення управлінських документів, а саме під час зафіксування інформації в їхніх уніфікованих формах (бланках). КУД застосовують юридичні особи незалежно від організаційно-правової форми та форми власності.

Службовий документ офіційний документ, який юридична особа створила або отримала у процесі діяльності, відповідним чином зареєструвала та/або засвідчила.

КУД є номенклатурним переліком назв УФД з унікальними кодовими позначеннями. Він містить назви та кодові позначення УФД, що входять до УСД. Кожному виду управлінського документа (назві УФД) надано кодове (цифрове) позначення, завдяки чому конкретний документ в умовах реалізації автоматизованої інформаційної системи та системи електронного документообігу може бути швидко розшуканий за цією інформаційною (пошуковою) ознакою. На рівні конкретного документа (назви УФД) його цифровий код складається із семи знаків: два знаки код класу УСД, ще два знаки код підкласу УСД і три знаки відповідний реєстраційний номер УФД.

За кодом 01 до Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації відноситься: 0101014 доручення керівних органів вищого рівня; 0101047 службовий лист.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ Правил організаційно-розпорядча документація, що є одним з класів управлінської документації, поділяється на:

організаційну, що містить правила, норми, що визначають статус, компетенцію, структуру, штатну чисельність і посадовий склад установи, функціональний зміст діяльності установи та її підрозділів (положення або статут установи, положення про структурні підрозділи установи, посадові інструкції, штатні розписи, договори тощо);

розпорядчу, що фіксує рішення нормативно-правового або організаційно-розпорядчого характеру з основних питань діяльності установи, адміністративно-господарських або кадрових (особового складу) питань (постанови, рішення, накази, розпорядження);

інформаційно-аналітичну, що містить інформацію, на підставі якої приймаються певні управлінські рішення (акти, довідки, доповідні записки, заяви, пояснювальні записки, протоколи, службові листи тощо).

З урахуванням вищенаведених норм Інструкції та Правил, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що лист від 03.03.2023 № ЗАВ-14/67 не відповідає зразкам розпорядчих документів керівництва ГУ Держпродслужби в Полтавській області, визначеним додатками до наказу ГУ Держпродслужби в Полтавській області від 14.11.2019 № 3645-ОД, зокрема дорученню за додатком 7. Тобто лист містить аналітичну інформацію, а не виконує розпорядчу функцію, у зв`язку з чим вважає хибними доводи апелянта про те, що лист може мати ознаки розпорядчого документу або вважатися дорученням керівника.

Відповідно до п. 170, 171 Інструкції відповідальність за виконання документа несуть особи, зазначені у розпорядчому документі, резолюції керівника, та працівники, яким безпосередньо доручено його виконання. Головний виконавець організовую роботу співвиконавців, зокрема визначає строки подання ними пропозицій, порядок погодження і підготовки проекту документа. Співвиконавці відповідають за підготовку на належному рівні та своєчасне подання головному виконавцю пропозицій. У разі несвоєчасного подання пропозицій співвиконавцями головний виконавець інформує про це керівника, який надав доручення.

За підготовлений проект електронного документа відповідальним є автор документа. За організацію виконання документа відповідають особи, зазначені в електронній резолюції, накладеній за результатами первинного розгляду документа.

Як правильно наголосив суд першої інстанції, у силу приписів ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення відповідного державного службовця.

При цьому, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця певного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.03.2020 у справі № 820/2054/17.

При розв`язанні цього спору суд першої інстанції правильно врахував висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 01.11.2022 у справі № 380/3045/21, відповідно до яких для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Так, позивач не заперечує стосовно проведення працівниками поліції слідчих дій щодо обставин, викладених в Інтернет-мережі редакції Інформаційного агентства "Стоп корупції ТВ" щодо побиття в.о. заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Юрієм Першиним (ім`я та прізвище зазначено як у статті) співробітниці Управління фітосанітарної безпеки Наталії С., які не знайшли свого офіційного підтвердження, про що також зазначено у поданні дисциплінарної комісії.

Матеріалами справи також підтверджено, що 05.07.2023 позивачем подано начальнику ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області доповідну записку, у якій зазначено, що вказані у поданні пояснення ОСОБА_2 , надані в усному порядку членам комісії, про те, що позивач не повідомила його про прибуття до її кабінету співробітників поліції з метою опитування на робочому місці, не відповідають дійсності, тому що повідомила його про цей факт відразу як він зайшов до кабінету позивача та пояснення позивач надавала у його присутності. Звернула увагу, що необхідність подання керівнику такої інформації не передбачено будь-якими актами законодавства та порушує право позивача щодо недоторканості особистого приватного життя. Заперечила будь-які наведені дисциплінарною комісією аргументи щодо усвідомлення позивача про невиконання своїх посадових обов`язків, актів органів державної влади, накази (розпорядження) чи доручення керівника. Вказала, що висновки комісії щодо вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними та необ`єктивними, а також такими, що зроблені на підставі неперевірених достатнім чином окремих фактів /а.с.15-20, 161-166, том 1/.

З огляду на зміст наказу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 23.08.2023 №878-ОД "Про накладення дисциплінарного стягнення", суб`єктом призначення взагалі не надано оцінку поясненням позивача, зазначеним у доповідній записці від 05.07.2023, а містить лише вибіркові положення, зазначені у поданні дисциплінарної комісії.

Більш того, колегія суддів вважає необгрунтованими доводи апелянта про неповідомлення позивачем свого безпосереднього керівника про надання пояснень представникам поліції, оскільки, як підтвердив апелянт у матеріалах службового розслідування, 05.05.2023 начальник Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 дізнавшись від начальник відділу захисту рослин Управління фітосанітарної безпеки Верховод Л.Г. про прибуття до позивача поліцейських, одразу пішов до кабінету ОСОБА_1 , представився їм та запитав у чому справа. Поліцейські одразу показали свої посвідчення, копію статті стосовно якої вони прийшли, пояснення ОСОБА_3 , яке було від нього отримане як однієї зі сторін, і що вони отримують пояснення від ОСОБА_1 .

Тобто, безпосередній керівник позивача - начальник Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 безпосередньо та достеменно отримав у поліцейських усю необхідну інформацію, а тому логічним є висновок про те, що останній був обізнаний як з приходом до позивача поліцейських так і з обставинами, які зумовили такий прихід, а повідомлення позивачем ОСОБА_2 , після спілкування з поліцейськими, про сам факт такого спілкування втратило сенс саме через обізнаність з цим фактом ОСОБА_2 та повідомленням ним керівництва відповідача.

Крім того, колегія суддів враховує позитивну характеристику позивача, надану самим роботодавцем, зокрема, що ОСОБА_1 виконує всі покладені на неї обов`язки добре і у встановлені строки, дисциплінована; не зупиняється перед труднощами, наполегливо й енергійно іде до наміченої мети; вимоглива, однак, іноді вимогливість проявляється в різкій формі (на підвищених тонах); легко знаходить спільну мову зі співробітниками; завжди готова надати допомогу в скрутній ситуації; прагнучі до освоєння нових знань, бере участь у відповідних заходах, займається самоосвітою; була нагороджена грамотами та відзнакою "Знак пошани" Державної ветеринарної та фітосанітарної служби; дотримується трудової дисципліни тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Апелянт не довів наявності законних та обґрунтованих підстав, які зумовили призначення та проведення відповідного службового розслідування стосовно позивача; наявності у бездіяльності позивача будь-яких ознак дисциплінарного проступку; шкідливих наслідків, які були спричинені та який зв`язок між поведінкою позивача та такими наслідками, наявність вини в діях позивача, не надав належної оцінки наданим позивачем поясненням, її службовій характеристиці, обставинам, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця тощо.

Проаналізувавши наведених приписів чинного законодавства, доводи сторін та наявні у матеріалах справи докази, колегія суддів дійшла висновку, що спірний наказ не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, а саме, спірний наказ ухвалений не на підставі та не у спосіб визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження не з метою, з якою це повноваження надано, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), упереджено, недобросовісно, не розсудливо, та не пропорційно, у зв`язку з чим суд першої інстанції дійшов правильних висновків про необхідність задоволення позову у спосіб визнання протиправним та скасування спірного наказу.

Посилання апелянта на наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 670-ОД від 22.06.2022, яким до начальника відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення за порушення пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" у вигляді зауваження колегія суддів вважає необґрунтованим та безпідставним оскільки, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.09.2023 у справі №440/9004/23, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.02.2024, наказ ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 22.06.2023 №670-ОД "Про накладення дисциплінарного стягнення" визнано протиправним та скасовано.

З урахуванням вище зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про безпідставність та необґрунтованість доводів апеляційної, у зв`язку з чим не вбачає підстав для її задоволення.

Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п. 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року по справі №440/13049/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 06.06.2024.