Справа № 200/3454/24
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 червня 2024 року Справа №200/3454/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Чекменьов Г.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2024 року ОСОБА_1 через представника адвоката Хлопова А.В. звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просить:

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачеві у нарахуванні та виплати з 01.07.2021 доплати до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб».

зобов`язати відповідача перерахувати та виплатити з 01.07.2021 Позивачеві щомісячну доплату у розмірі 2000 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб» з урахуванням раніше виплачених сум.

Відповідно до статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Подана позовна заява не відповідає приписам процесуального закону.

Відповідно до частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві, в тому числі, зазначаються: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Перелічені вимоги процесуального закону не є ознакою надмірного формалізму у законодавстві, оскільки, незважаючи на підписання позовної заяви представником, суд має забезпечити особисту обізнаність позивача з рухом справи та прийнятими судовими рішеннями, що відповідає принципу відкритості інформації щодо справи (стаття 11 КАС України), забезпеченню права на перегляд справи та оскарження судового рішення (стаття 13 КАС України), іншим правам сторін у справі, передбаченим у статтях 44 та 47 КАС України.

Всупереч наведеним нормам подана позовна заява не містить зазначення місця фактичного проживання чи перебування позивача, оскільки крім адреси реєстрації в тимчасово окупованому місті Донецьку інша адреса фактичного перебування позивача в позовній заяві не зазначена.

Зазначена у позовній заяві адреса електронної пошти позивача співпадає з адресою електронної пошти представника, що вказує на відсутність зазначення дійсної електронної адреси позивача.

Вказаний у позовній заяві, нібито, номер телефону позивача містить код телефонного оператора (країни) «005», який не існує, та фрагмент номера телефону представника позивача.

Твердження в позовній заяві про наявність у сторін електронного кабінету є неправдивим, оскільки за даними сервісу «Електронний суд» фізична особа: РНОКПП НОМЕР_1 не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Відсутність у позовній заяві зазначених даних повністю виключає можливість суду повідомляти позивача про рух справи та прийняті процесуальні рішення.

Мотивуючи підстави скасування судових рішень попередніх інстанцій, Верховним Судом сформульовані аналогічні висновки в постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 120/17879/21-а:

«… імперативними процесуальними положеннями КАС України встановлено обов`язок суду з`ясовувати склад учасників судового процесу, повідомляти усіх учасників справи про дату, час і місце судових засідань, а також про вчинення відповідних процесуальних дій. Крім того, Суд зауважує, що КАС України не містить норм, зі змісту яких вбачається звільнення суду від обов`язку надіслання процесуальних документів у справі учаснику цієї справи, незважаючи на наявність у останнього представника.

… колегія суддів касаційної інстанції вважає за необхідне наголосити на тому, що здійснення розгляду справи без повідомлення про хід її розгляду усіх учасників цієї справи, зокрема позивача, незважаючи на наявність у нього представника, є порушенням частини другої статті 129 Конституції України, частини третьої статті 44 КАС України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

За вказаних обставин позовна заява не відповідає нормам статті 160 КАС України.

Як випливає з матеріалів позовної заяви, підставою для звернення з цим позовом є вимоги щодо нарахування та виплати з 01.07.2021 доплати до пенсії згідно з постановою КМ України від 14.07.2021 №713.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 КАС України).

Карантин, який був встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, закінчився на всій території України 30 червня 2023 року, після чого обчислення процесуальних строків здійснюється на загальних підставах, в тому числі строків звернення до суду.

За приписами статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

Отже, закінчення шестимісячного строку для звернення з цим позовом припало на 30 грудня 2023 року. Позовна заява надійшла до суду 30 травня 2024 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

У позовній заяві з цього приводу представник позивача послався на зміст норм щодо виплати пенсії та відповідну судову практику, яка не є застосовною до спірних відносин, оскільки доплата, передбачена постановою КМ України від 14.07.2021 №713, не є пенсією, порядок призначення та розмір якої встановлюється виключно законом.

З огляду на доводи представника позивача слід зазначити, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Такої заяви та відповідних доказів матеріали позову не містять.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Крім того, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина 8 статті 160 КАС України).

Представником позивача у тексті позовної заяви зазначено про застосування коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, проте платіжний документ про сплату судового збору до позовної заяви не долучений.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно зі статтею 1 вказаного Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Позивачем заявлені позовні вимоги немайнового характеру, за які з фізичної особи справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI).

Відповідно до Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року складає 3028 грн.

Згідно з частиною 3 статті 4 Закону №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Оскільки позовна заява надіслана через підсистему ЄСІТС «Електронний суд», судовий збір складає 1211,20 х 0,8 = 968,96 грн.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 169, 248, 256 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом:

надання до суду позовної заяви із зазначенням адреси фактичного проживання/перебування позивача та відповідного поштового індексу, дійсної адреси електронної пошти позивача чи зазначення про її відсутність, номера телефону позивача, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача;

надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з відповідними доказами поважності причин його пропуску;

надання суду платіжного документу про оплату судового збору в розмірі 968,96 грн. за реквізитами, розміщеними на офіційному веб-сайті Донецького окружного адміністративного суду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/) відповідно до наявних умов електропостачання та функціонування програмного забезпечення через обставини збройної агресії проти України.

Суддя Г.А. Чекменьов