Справа № 120/10653/23
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2024-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/10653/23

Головуючий у 1-й інстанції: Вільчинський Олександр Ванадійович

Суддя-доповідач: Сторчак В. Ю.

06 червня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Полотнянка Ю.П. Граб Л.С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2023 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано п. 1 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 26 червня 2023 №906 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області", яким застосовано дисциплінарне стягнення до майора поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 26 червня 2023 року №85 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області з 27.06.2023.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 27.06.2023 по 05.10.2023 включно в сумі 101509,04 грн., без урахування податків, зборів та обов`язкових відрахувань.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та присудження виплати грошового забезпечення в межах суми стягнення за один місяць допущено до негайного виконання.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Позивач направив на адресу апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін, а скаргу - без задоволення, оскільки вважає, що судом вірно встановлені обставини справи та надано їх належну правову оцінку.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ОСОБА_1 з 10.08.2022 до 26.06.2023 проходив службу в Головному управлінні Національної поліції у Вінницькій області на посаді заступника начальника сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського районного відділу поліції Головномого управління Національної поліції у Вінницькій області.

Судом встановлено, що на підставі наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 23.06.2023 №936 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", призначено службове розслідування за фактом перебування начальника СПД №1 Могилів-Подільського РВП майора поліції ОСОБА_1 на службі у стані алкогольного сп`яніння, який виявлено працівниками УГІ ГУНП у Вінницькій області в ході перевірки дотримання поліцейськими СПД №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області дисципліни, законності та належного виконання своїх посадових інструкцій.

Для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голови комісії - начальника УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_2 , та членів комісії - начальника ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , старшого інспектора ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , старшого юрисконсульта ВПЗ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_6 та оперуповноваженого Вінницького управління ДВБ НП України майора поліції ОСОБА_7 .

За результатами вказаного службового розслідування, 26.06.2023 відповідачем складений висновок службового розслідування щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

У відповідності до змісту висновку службового розслідування, комісією встановлено наступні обставини.

23.06.2023 мобільною групою y складі: заступника начальника управління - начальника ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_8 , старшого інспектора з ОД ВСР УПІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_9 та інспектора ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_10 , відповідно до вимог наказу ГУНП у Вінницькій області «Про створення постійно діючих груп підтримки та контролю УГІ ГУНП» від 31.12.2022 No 1752, здійснено виїзд до сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, з метою перевірки службової діяльності, дотримання поліцейським дисципліни, законності та належного виконання своїх посадових інструкцій, виключно у правовому полі.

По прибутті мобільної групи до підрозділу поліції близько 11:40 виявлено, що начальник сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_11 , перебував на службі у форменому одязі з вогнепальною зброєю (ПМ М УЛ-7818, закріплена наказом Могилів-Подільського РВП від 04.05.2023 № 228) з ознаками алкогольного сп`яніння. У приміщенні СПД № 1 Могилів-Подільського РВП членами мобільної групи майору поліції ОСОБА_12 , запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння в медичному закладі, на що останній погодився.

Так, огляд на стан сп`яніння проводився в КНП «Могилів-Подільська окружна лікарня інтенсивного лікування» за допомогою приладу «Drager Alcotest». За результатами проведеного огляду встановлено, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння І ступеню. За результатами тесту вміст алкоголю у видихуваному повітрі склав 0,72‰.

У подальшому, заступник начальника управління - начальник ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_13 , інспектор ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_14 в присутності інспектора сектору кадрового забезпечення Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_15 склали акт від 23.06.2023 під № 660/37-01-2023 про перебування майора поліції ОСОБА_16 на службі у стані алкогольного сп`яніння.

3 приводу допущеного порушення службової дисципліни майор поліції ОСОБА_11 , посилаючись на права, визначенні статтею 63 Конституції України, від дачі будь-яких пояснень відмовився.

За результатами службового розслідування та на підставі його матеріалів, склад комісії зазначив, що проведеним службовим розслідуванням в майора поліції ОСОБА_16 установлено порушення службової дисципліни за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 2.17, абзацу 1 пункту 2.3 посадової інструкції, підпункту 1 пункту 5 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі збросю, затвердженої Наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, Присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, застосувати до начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 (0106876) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

У послідуючому, відповідно до наказу від 26.06.2023 № 906 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області" застосовано до начальника сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського РВІТ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 (0106876) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника ГУ НП в Вінницькій області від 26.06.2023 № 85 о/с відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення) майора поліції ОСОБА_1 (01068764), начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, з 26.06.2023.

Позивач вважає, що він не вчиняв дисциплінарного проступку, у зв`язку із чим, його звільнення зі служби є незаконним та безпідставним, а тому, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обгрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, а також оскаржуваному рішенню суду першої інстанції, приходить до висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що у відповідності до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 КАС України, є підставою для його скасування.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі податкового органу, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів встановила наступне.

Частинами першою, другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

За Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частинами першою, третьою статті 11, статті 12, частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Частинами першою-третьою статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частинами другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Пунктами 1- 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 1, 2, 9 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

З приводу допущеного порушення службової дисципліни, судом встановлено, що позивач від дачі будь-яких пояснень відмовився, що зафіксовано актами про відмову надати пояснення, з якими останній ознайомлюватися відмовився (акти ГУНП у Вінницькій області від 23.06.2023 під № 661/37-01-2023 та від 24.06.2023 під №662/37-01-2023 відеозаписи додаються 0000000_ 002713.MP4,0. MP4).

Вказану поведінку позивача, суд розцінює як перешкоджання проведенню службового розслідування, адже відповідно до пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Питання про правомірність притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності досліджувалось Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17, а також Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 лютого 2020 року у справі № 260/1118/18, від 28 лютого 2020 року у справі №825/1398/17, від 06 березня 2020 року у справі № 804/1758/18 та від 20 жовтня 2020 року у справі № 340/1502/19, а також від 22 лютого 2023 року у справі № 200/11036/20-а, від 14 березня 2023 року у справі № 320/1206/21. Зокрема, касаційна інстанція дійшла висновку, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Так, з матеріалів справи вбачається, що у ході службового розслідування опитаний заступник начальника сектору кримінальної поліції Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_17 , який 23.06.2023 перебував на добовому чергуванні у якості відповідального по Могилів-Подільському РВП. ОСОБА_18 повідомив, що спільно з інспектором сектору кадрового забезпечення Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_15 були присутні під час того як майор поліції ОСОБА_11 проходив огляд на стан алкогольного сп`яніння в Могилів-Подільській ОЛІЛ.

Перебуваючи у медичній установі ОСОБА_11 , після проходження огляду в присутності працівників УГІ ГУНП, передав йому вогнепальну зброю (пістолет ПМ) для її здачі до чергової частини.

Відомості, зазначені в поясненнях ОСОБА_19 , підтвердила майор поліції ОСОБА_15 , яка також повідомила, що перебуваючи в Могилів-Подільському РВП, ОСОБА_11 від надання пояснень відмовився, про що було складено відповідний акт та акт про перебування на робочому місці в стані алкогольного сп`яніння. Дані акти ОСОБА_11 відмовився підписувати. При цьому, майор поліції ОСОБА_20 додала, що особовому складу Могилів- Подільського РВП постійно, під підпис, доводиться інформація про надзвичайні події за участю поліцейських та вимоги про заборону перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Таким чином, порушення службової дисципліни, допущенні майором поліції ОСОБА_21 підтверджуються матеріалами службового розслідування, а саме: картою амбулаторного медичного огляду наданою Комунальним некомерційним підприємством «Могилів-Подільська ОЛІЛ» Могилів-Подільської міської ради», від 23.06.2023 № 103, актом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння, поясненнями майора поліції ОСОБА_22 , капітана поліції ОСОБА_19 . майора поліції ОСОБА_15 та відеозаписами з портативного відеореєстратора.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги результат освідування позивача, отриманий за допомогою газоаналізатора "Драгер Алкотест 5510, який має сертифікат проходження технічного приладу повірки (чинний до 06.04.2024), інвентарний номер газоаналізатора №101600157.

При цьому, як наголошує апелянт, під час службового розслідування та документування дисциплінарного проступку, зокрема при проведенні освідування, у позивача не виникало підозри у неправдивих чи спотворених результатах газоаналізатора "Драгер Алкотест 5510" .

Крім того, у позовній заяві не було зазначено те, що позивач не визнає результати газоаналізатора "Драгер Алкотест 5510". В свою чергу судом першої інстанції, під час розгляду справи, також не було витребувано відповідних доказів щодо калібрування газоаналізатора "Драгер Алкотест 5510".

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення, яке застосовано до майора поліції ОСОБА_16 , дисциплінарна комісія враховувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставин, передбачених частиною 4 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції, які пом`якшують відповідальність майора поліції ОСОБА_16 не встановлено, обставиною, яка обтяжує його відповідальність є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння.

Окрім цього, дисциплінарною комісією враховано положення частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої перебування поліцейського на службі у стані алкогольного сп`яніння не може вважатись незначним дисциплінарним проступком.

Також, дисциплінарною комісією враховано вимоги пункту 1 наказу НП України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», відповідно до якого, за результатами службових розслідувань за фактами перебування на службі в стані сп`яніння до винних поліцейських застосовувати найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП у Вінницькій області від 26.06.2023 № 906, за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 2.17, абзацу 1 пункту 2.3 посадової інструкції, підпункту 1 пункту 5 розділу II Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої Наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, Присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 14 частини 3 статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, застосовано до начальника сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Колегія суддів, проаналізувавши сукупність установлених обставин допущеного майором поліції ОСОБА_23 дисциплінарного проступку, погоджується з позицією відповідача відносно того, що останній замість безумовного виконання закріплених законами перед поліцією завдань, їх проігнорував, тобто своїм вчинком поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в Національній поліції України, тому комісія прийшла до обгрунтованих висновків про необхідність застосування відносно ОСОБА_16 найсуворішого виду дисциплінарного впливу - звільнення зі служби у поліції.

Отже, враховуючи встановлені у справі обставини, за результатом апеляційного розгляду колегія суддів вважає, що дії відповідача, як суб"єкта владних повноважень у спірних правовідносинах, що виникли між сторонами, відповідали критеріям, які наведені у ч. 2 ст. 2 КАС України, а відтак, приходить до висновку про необгрунтованність позовних вимог позивача.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з"ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.3 ст.242 КАСУ).

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, приймаючи оскаржуване рішення неправильно застосував норми матеріального права, порушив норми процесуального права, у зв"язку з чим дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при вирішенні справи порушені норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому, керуючись статтею 315 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області задовольнити.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2023 року скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Полотнянко Ю.П. Граб Л.С.