Справа № 361/5007/16-а
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 361/5007/16-а Суддя (судді) першої інстанції: Василишина В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Києвській області про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а позов ОСОБА_1 задоволено; визнано протиправними дії Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо відмови провести їй перерахунок та виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром; зобов`язано Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області, починаючи з 27 лютого 2015 року провести перерахунок та виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром з урахуванням проведених виплат.

У листопаді 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Броварського міськрайонного суду Київської області із заявою про роз`яснення постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року.

Заява мотивована тим, що зазначене рішення суду є незрозумілим та потребує роз`яснення у наступному: чи підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками, з урахуванням індексації пенсії, без обмеження її максимальним розміром; чи зобов`язаний відповідач здійснювати виплату пенсії з надбавками, без обмеження її максимальним розміром, при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, проведенні індексації пенсії.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 05.12.2023 роз`яснено Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а, вказавши, що при виконанні постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками, з урахуванням індексації пенсії, без обмеження її максимальним розміром, у тому числі з 25 лютого 2015 року, з 01 березня 2022 року, з 01 грудня 2022 року, з 01 березня 2023 року з урахуванням проведених виплат. При підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, проведенні індексації пенсії та інших підвищень ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками, з урахуванням проведеної індексації пенсії, інших підвищень без обмеження її максимальним розміром з урахуванням проведених виплат.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні заяви відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції з ненаданням належної оцінки нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення. Зокрема, апелянт зазначає, що задовольняючи заяву позивача про роз`яснення судового рішення суд першої інстанції фактично змінив зміст прийнятого раніше рішення.

Відповідно до положень ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Задовольняючи заяву про роз`яснення судового рішення, суд першої інстанції виходив з того, що зміст постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а необхідно роз`яснити в порядку, визначеному статтею 254 КАС України, з метою уникнення випадків неоднозначного розуміння змісту такої постанови.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Згідно з частиною 1 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Дана норма передбачає підстави для роз`яснення судового рішення в судовому засіданні.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 800/203/17 зазначила наступне: "…Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Таким чином, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення".

З огляду на зазначене, ч. 1 ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи з системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Так, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

В ухвалі Верховного Суду України від 13.07.2016 у справі №21-452іп16 зазначено, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Таким чином, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За роз`ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Колегія суддів звертає увагу, що при зверненні до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, позивач просив роз`яснити, що виплаті підлягає сума нарахованої пенсії з надбавками, з урахуванням індексації пенсії, без обмеження її максимальним розміром та що при підвищенні розміру прожиткового мінімуму, встановленого для непрацездатних осіб, індексації пенсії підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром.

Як вже було зазначено вище, постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а позов ОСОБА_1 задоволено; визнано протиправними дії Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо відмови провести їй перерахунок та виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром; зобов`язано Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області, починаючи з 27 лютого 2015 року провести перерахунок та виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром з урахуванням проведених виплат.

У мотивувальній частині постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року відображено аналіз фактичних обставин справи, оцінку доказів, зазначено підстави вирішення справи та вказано те, що позивачу підлягає нарахуванню та виплаті пенсія, без обмеження її максимального розміру та з урахуванням уже проведених виплат.

Суд при визначенні права на виплату пенсії без обмеження максимальним розміром не вказав кінцевої дати перерахунку (виплати) пенсії, оскільки пенсія призначається довічно.

Таким чином, до позивача не застосовується обмеження пенсії максимальним розміром, як це визначено у постанові від 30 вересня 2016 року у справі № 361/5007/16-а, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що виплата пенсії ОСОБА_1 має проводитись без обмеження максимальним розміром протягом існування права на неї, у тому числі, після проведення індексації пенсії та підвищення розміру прожиткового мінімуму, встановленого для непрацездатних осіб, зокрема, і з 27 лютого 2015 року, з 01 березня 2022 року, з 01 грудня 2022 року, з 01 березня 2023 року.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно роз`яснив постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2016 року.

Щодо інших доводів апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з п. 30. рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 229, 241-244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області - залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан