Справа № 520/10557/24
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04 червня 2024 р. справа № 520/10557/24
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вул. Поштова, буд. 44, м. Слов`янськ, Краматорський район, Донецька область, 84122, ), Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вул. Москалівська, буд. 58, м. Харків, 61004, ) про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Слов?янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції щодо невиключення ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру боржників;

- визнати протиправною бездіяльність Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції щодо невиключення ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру боржників;

- зобов`язати Слов?янський відділ державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції виключити з Єдиного державного реєстру боржників - ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції виключити з Єдиного державного реєстру боржників - ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2024 вказаний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків шляхом надання до суду:

- оригіналу платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн.;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, та надавши докази, які їх підтверджують.

На виконання ухвали суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків разом із квитанцією про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн. та клопотанням про поновлення строку звернення до суду, в якому зазначено, позивач звернувся до суду з даним позовом у межах строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України, разом із тим просить поновити строку звернення до Харківського окружного адміністративного суду.

Оскільки судом встановлено, що позивачем оскаржується бездіяльність Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо не виключення ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру боржників, то в даному випадку на виниклі спірні правовідносини розповсюджується положення ч. 2 ст. 287 КАС України щодо строків звернення до суду, а не ч. 2 ст. 122 КАС України, як зазначає ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строків звернення до суду, суд дійшов висновку, що позивач у клопотанні не зазначив жодних поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та не надав доказів, які їх підтверджують.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про те, що поданою позивачем заявою на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2024 не усунуто недоліків позовної заяви, у зв`язку з чим ухвалою суду від 22.05.2024 адміністративний позов ОСОБА_1 до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху.

Встановлено позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом;

- доказів, які підтверджують поважні причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом.

На виконання вимог ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2024 від ОСОБА_1 до суду 29.05.2024 надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до суду, в якому останній посилається на дію військового часу на території України. Так, в клопотанні зазначено, що з 24.02.2022 Україна зазнала збройної агресії з боку російської федерації, внаслідок чого місто Харків, в якому мешкає позивач, постійно піддається артилерійським, авіаційним та ракетним обстрілами. У місті постійно лунає повітряна тривога особливо в останній час, а також дуже часто у місті вимикають світло, в зв`язку із чим позивач вимушений для збереження свого життя знаходитись в укритті. Крім того, позивач зазначає, що у зв`язку із частими блекаутами, які виникають у місті Харкові, він був позбавлений можливості користуватись комп`ютерним обладнанням та мережею Інтернет для вивчення необхідних норм діючого законодавства.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені приписами статті 287 КАС України, відповідно до якої учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Положеннями ч. 2 ст. 287 КАС України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Така норма процесуального закону є спеціальною щодо статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з необхідністю досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані судом поважними лише якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

Суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

З доданих позивачем матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржуються бездіяльність Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо не виключення ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру боржників.

Позивач зазначає у позовній заяві, що про порушення своїх прав дізнався 02.11.2023, ознайомившись зі змістом листів відповідача, наданих у відповідь на адвокатський запит.

До адміністративного суду позивач звернувся 18.04.2024 (згідно дати на поштовому конверті), тобто, з порушенням десятиденного строку звернення з дня, коли дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася згідно з Указами Президента України і останній триває й досі.

Проте, введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Суд зазначає, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Вищезазначене узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 10.01.2023 по справі №640/3489/21.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зазначає у позовній заяві своїм фактичним місцем проживання АДРЕСА_2 .

Так, Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 №309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

Згідно вказаного Переліку, Харківська міська територіальна громада з 15.09.2022 віднесена до територій можливих бойових дій. Отже, м. Харків не є територією, на якій ведуться активні бойові дії.

При цьому, суд зауважує, що проміжок часу з 02.11.2023 по 18.04.2024, з урахуванням встановленого законом десятиденного строку звернення до суду з даною категорією адміністративних позовів, є значним та свідчить про те, що позивач не вживав розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення. Доказів протилежного позивачем суду не надано.

Судом встановлено, що позивач у клопотанні не зазначає жодних обставин, які об`єктивно перешкоджали саме йому реалізувати своє право на звернення до суду в межах строку звернення, а лише вказує на загальні обставини щодо безпекової ситуації в м. Харкові, які стосуються всіх мешканців міста. Позивачем також не доведено вжиття заходів для того, щоб реалізувати своє право якнайшвидше після закінчення строку звернення до суду, та не зазначено обставин, що безпосередньо свідчили б про неможливість реалізувати позивачем його права на звернення до суду з даним позовом в межах строку, в тому числі, за допомогою засобів електронного зв`язку.

Разом із тим, суд враховує, що згідно КП "Діловодство спеціалізованого суду", в провадженні Харківського окружного адміністративного суду перебували справи №520/1658/24 та №520/224/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції, Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії з аналогічними позовними вимогами.

Так, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2024 по справі №520/1658/24 позовна заява повернута позивачу на підставі п. 2 ч. 4 ст. 169 КАС України, тобто у зв`язку з подачею ОСОБА_1 заяви про відкликання позовної заяви до відкриття провадження у справі.

Так само, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2024 по справі №520/224/24 позовна заява була повернута позивачеві за його заявою.

Таким чином, вищевикладене свідчить про те, що твердження ОСОБА_1 про неможливість звернення до суду з даним адміністративним позовом, поданим 18.04.2024, через об`єктивні причини не відповідає дійсності.

Крім того, позовні заяви в межах вищевказаних справ повертались позивачу зважаючи на його власне волевиявлення.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Так, ЄСПЛ у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що викладені позивачем у клопотанні причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом не доводять поважності підстав такого пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що наведені позивачем підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду не підтверджують його неможливість звернутися до суду з даним позовом у встановлений КАС України строк, або ж якнайшвидше після його закінчення.

Відтак, оскільки позивач з позовом звернувся до суду поза межами встановленого ч. 2 ст. 287 КАС України строку, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 5, 169, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вул. Поштова, буд. 44, м. Слов`янськ, Краматорський район, Донецька область, 84122, ), Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вул. Москалівська, буд. 58, м. Харків, 61004, ) про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Біленський О.О.