Справа № 380/28063/23
Суддя: Дерех Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 380/28063/23

05 червня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Дерех Н.В.

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Держави Україна в особі Львівського окружного адміністративного суду , в якому просить: визнати протиправною бездіяльність Держави Україна в особі Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області щодо невиконання судового рішення у справі №380/15916/22, яке набрало силу закону; зобов`язати Державу Україна в особі Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області внести зміни в інформаційно - аналітичну систему та провести коригування інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 по коду бюджетної класифікації 18010300 на суму 17399,42 грн.; стягнути з Держави Україна в особі Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області моральну шкоду у сумі 20000,00 грн.; зобов`язати Державу Україна в особі Львівського окружного адміністративного суду здійснити судовий контроль за виконанням судового рішення у справі №380/15916/22, яке набрало силу закону шляхом витребування звіту про виконання судового рішення у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду у справі №380/15916/22, яка набрала законної сили, податкова вимога ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 06.06.2022 №0-0409 на суму 17399,42 грн. у судовому порядку була визнана незаконною та скасована. Проте, станом на момент подання позовної заяви ГУ ДПС у Дніпропетровській області не вчинили жодних дій, направлених на виконання судового рішення у справі №380/15916/22, яке набрало законної сили, що стало підставою для повторного звернення до суду. Просить врахувати, що інформація, отримана податковим органом за результатами податкового контролю, використовується для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу. Це в однаковій мірі стосується і дій податкового органу щодо внесення такої інформації до існуючих інформаційних систем. Вказує, що листом від 16.11.2023 №250/ЗПІ/04-36-24-18-15 ГУ ДПС у Дніпропетровській області повідомила ОСОБА_2 про те, що Восьмим апеляційним адміністративним судом у справі №380/15916/22 не постановлено рішення щодо проведення коригування інтегрованої картки платника податків ОСОБА_2 по коду бюджетної класифікації 18010300 у зв`язку з чим до інформаційно-аналітичної системи ГУ ДПС у Дніпропетровській області не внесено жодних змін. Також, ОСОБА_3 вважає, що відповідач Держава Україна в особі Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області своїми протиправними діями спричинило шкоду ОСОБА_4 в розмірі 20000,00 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2023 дану справу передано на розгляд судді Качур Р.П., якою оформлена службова записка.

Розпорядженням Голови Львівського окружного адміністративного суду від 30.11.2023 адміністративну справу №380/28063/23 передано за підсудністю до Тернопільського окружного адміністративного суду на підставі пункту 6 частини першої ст. 29 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) та частини сьомої ст. 29 КАС України.

18.12.2023 дану справу отримано Тернопільським окружним адміністративним судом, що підтверджується відтиском штампу за вх.№8755/23. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Тернопільського окружного адміністративного суду від 18.12.2023 дану справу передано на розгляд судді Дерех Н.В.

Ухвалою суду від 22.12.2023 дану справу прийнято до свого провадження в порядку частини другої ст. 30 КАС України. Ухвалою суду від 22.12.2023 відмовлено у відкритті провадження в даній адміністративній справі.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.02.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2023 року в частині позовних вимог до Держави Україна в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області внести зміни в інформаційно - аналітичну систему та провести коригування інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 по коду бюджетної класифікації 18010300 на суму 17399,42 гривень та стягнення з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області моральної шкоди у сумі 20000 гривень скасувати і в цій частині, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, в решті ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2023 року залишено без змін.

01.03.2024 дану справу отримано Тернопільським окружним адміністративним судом (вх.№2821/24), та Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.03.2024 справу передано на розгляд судді Дерех Н.В.

Ухвалою суду від 06.03.2024 постановлено продовжити розгляд адміністративної справи №380/28063/23; прийняти позовну заяву в частині позовних вимог до Держави Україна в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області внести зміни в інформаційно - аналітичну систему та провести коригування інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 по коду бюджетної класифікації 18010300 на суму 17399,42 гривень та стягнення з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області моральної шкоди у сумі 20000 гривень до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Вказану ухвалу суду відповідач отримав 07.03.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, однак у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву до суду не надходило.

Частиною шостою ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі, КАС України) передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Судом встановлено, що Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2023 у справі №380/15916/22 рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14.02.2023 у справі №380/15916/22 скасовано та ухвалено постанову, якою позов задоволено, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від червня 2022 №0-0409.

Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.11.2023 за №250/ЗПІ/04-36-24-18-15 позивача повідомлено про те, що Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2023 по справі №380/15916/22 не прийнято рішення щодо внесення коригування в інтегровану картку платника податку ОСОБА_1 по коду бюджетної класифікації 18010300. Тому ГУ ДПС не має можливості надати документ/довідку/інформацію або інше щодо дати виключення з інтегрованої картки платника податку ОСОБА_1 боргу в розмірі 17399,42 по коду бюджетної класифікації 18010300 з причини відсутності.

Також, листами Головного управління ДПС у Львівській області від 06.03.2024 за №58/ЗПІ/13-01-24-11 та від 17.11.2023 №200/ЗПІ/13-01-24-11 позивача повідомлено, що підстави для коригування даних в інтегрованій картці платника по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (код класифікації доходів бюджету України 18010300) відсутні.

Приписами статті 72 Податкового кодексу України визначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України; від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків, звіти про підзвітні рахунки, подані від фінансових агентів; від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів; за наслідками податкового контролю; для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку, а також інформація, наведена у скарзі покупця (споживача) щодо порушення платником податків встановленого порядку проведення розрахункових операцій із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій; від центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифрової економіки, інформацію про відповідність резидентів Дія Сіті вимогам Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні", зокрема щодо включення/виключення платників податків до/з реєстру Дія Сіті.

За змістом статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначені Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року № 5 (далі Порядок № 5).

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку № 5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

Відповідно до пункту 1 глави 1 розділу ІІ Порядку № 5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею. Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис. Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

Згідно з пунктами 4 - 5 розділу І Порядку № 5 відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.

Моніторинг повноти та своєчасності внесення первинних показників у підсистеми інформаційної системи забезпечується керівниками структурних підрозділів територіального органу ДПС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, що здійснює облік платежів.

Підпунктом 1 пункту 4 Розділу У Порядку №5 передбачено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем вносять дані до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи. Відображенню в інформаційній системі підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій. Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Аналіз положень вказаного Порядку № 5 свідчить про те, що, оскільки облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, то матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

При цьому, суд вважає, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо правильного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом.

У спірному випадку Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2023 у справі №380/15916/22 рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14.02.2023 у справі №380/15916/22 скасовано та ухвалено постанову, якою позов задоволено, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від червня 2022 №0-0409.

Відтак, на думку суду, у контролюючого органу не було передбачених чинним податковим законодавством підстав для відмови позивачу у внесенні відповідних коригувань до ІКП.

Враховуючи те, що судовим рішенням, яке набрало законної сили, встановлено протиправність податкової вимоги від 06 червня 2022 №0-0409 на суму 17399,42 грн., суд вважає, що належним та допустимим способом захисту прав позивача зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків позивача, шляхом виключення вказаної суми боргу. При цьому, суд зауважує, що зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків у спірних правовідносинах є ефективним способом захисту прав та інтересів позивача, такий спосіб відповідає вимогам чинного законодавства та не позбавляє суб`єкта владних повноважень дискреційного розсуду, адже такий обов`язок прямо передбачений нормативно-правовим актом.

Щодо стягнення моральної шкоди розмірі 20000,00 грн на користь позивача, суд зазначає наступне.

Приписами статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно зі статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ст.1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої суб`єктом владних повноважень, сформульовані Верховним Судом у постанові від 10.04.2019 у справі №464/3789/17.

Зокрема, суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту (п. 49).

Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання (п.52).

Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого (п. 56).

У розвиток цих положень, у постанові від 27.11.2019 у справі №750/6330/17 Верховний Суд звернув увагу на те, що виходячи із загальних засад доказування, у справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органами державної влади та органами місцевого самоврядування, позивач повинен довести, які саме дії (рішення, бездіяльність) спричинили страждання чи приниження, яку саме шкоду вони заподіяли і який її розмір (п. 51).

У справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам (п. 53).

Суд зазначає, що поняття «моральна шкода» є оціночним, комплексним і таким, що потребує дослідження в кожному окремому випадку.

При цьому суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 11 серпня 2023 року у справі № 300/64/19 вказав, що саме лише визнання судом протиправними дій, рішення чи бездіяльності відповідного органу не є безумовною підставою для висновку про наявність причинного зв`язку між його діями/рішеннями та заподіяною моральною шкодою. Причинний зв`язок, як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяння цієї шкоди, між протиправністю дій/рішень та шкодою виражається в тому, що шкода повинна бути об`єктивним їх наслідком.

Для відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, доведенню підлягає, що протиправні дії/рішення чи бездіяльність заподіювача є причиною, а негативні наслідки, які виникли у потерпілої особи - безумовним їх наслідком.

Причинно-наслідковий зв`язок між рішеннями/діями відповідних органів та заподіянням моральної шкоди полягає в тому, що ця шкода є наслідком саме протиправності таких дій/рішень чи бездіяльності, а не якихось інших обставин, тобто перебувати у взаємозв`язку із предметом позову.

Застосовуючи ці правові висновки в контексті обставин справи, що розглядається, суд звертає увагу на те, що позивач не довів і суд не встановив, що його негативні емоції досягли рівня страждань або приниження, які є моральною шкодою.

Сам лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди. Моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами.

Проте позивач будь-яких доказів на підтвердження заподіяння йому відповідачем моральної шкоди у вигляді моральних чи фізичних страждань, погіршення стану здоров`я тощо, до матеріалів позовної заяви не додав, як і не надав ґрунтовних пояснень та доказів на підтвердження того, з яких саме міркувань виходив, визначаючи спірну суму завданої, за його твердженням, відповідачем, моральної шкоди у розмірі 20000 грн.

Така ж позиція зазначена у вказаній постанові Верховного Суду від 12 квітня 2021 року у справі № 420/2489/20.

Оскільки позивач не довів і суд не встановив, що його негативні емоції досягли рівня страждань або приниження, які є моральною шкодою, суд приходить до висновку, що в частині позовних вимог про стягнення моральної шкоди слід відмовити.

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Зобов`язати Головне управління державної податкової служби у Дніпропетровській області привести у відповідність інтегровану картку платника податків ОСОБА_1 шляхом виключення боргу в сумі 17399 (сімнадцять тисяч триста дев`яносто дев`ять) грн. 42 коп. по коду бюджетної класифікації 18010300.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено та підписано 05 червня 2024 року.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Реквізити учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (місцезнаходження:вул. Сімферопольська, 17а, м. Дніпро, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н,49005 ).

Головуюча суддя Дерех Н.В.