Справа № 620/10237/23
Суддя: Ольга ТКАЧЕНКО
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 року Чернігів Справа № 620/10237/23

Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Ткаченко О.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (без повідомлення сторін) справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції України в Чернігівській області, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 15.06.2023 №1064 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині звільнення зі служби в поліції інспектора з реагування патрульної поліції ВП № 2 (смт Ріпки) ЧРУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції Андреєва Максима Олександровича;

зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Чернігівській області поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) ЧРУП ГУНП в Чернігівській області;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.06.2023 до дати постановлення судового рішення.

Обґрунтовуючи вимоги, позивач вказує, що до нього застосовано найбільш суворе дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, хоча він службову дисципліну не порушував, 09.06.2023 на законних підставах залишив місце несення служби, а відповідний дозвіл йому надав безпосередній керівник, тому відповідачем порушено у спірних правовідносинах вимоги чинного законодавства України на момент їх виникнення, що стало підставою для його звернення до суду.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справии, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та доказів на його обґрунтування.

Відповідачем, в установлений судом строк, подано до суду відзив на позов, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечує у повному обсязі, вважає доводи позивача необґрунтованими та просить у задоволенні позову відмовити з підстав, що під час проведеного службового розслідування встановлено факт порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових (функціональних) обов`язків, що виразилися у порушенні вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337- VIIІ, п. 3 Розділу VІІ, п. 3,8,9,13 Розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 27.04.2020 №357, п.п. 4 п.4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, у частині безпідставного відкликання наряду «Мурава-200» з зони обслуговування (Любецької ОТГ) з метою залишення місця несення служби, відсутності на місці несення служби будучи відповідальним від керівництва ВП №2, невнесення змін до планшетного пристрою стосовно зміни нарядів, які перебувають на добовому чергуванні, інспектором з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) ЧРУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 .

З огляду на викладене, відповідач вважає, що капітан ОСОБА_1 самовільно покинув місце несення служби та знехтував Присягою поліцейського та іншими нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції під час дії воєнного стану, запровадженого по всій території України, що призвело до вчинення ним дисциплінарного проступку, за яке на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, яке повністю відповідає тяжкості вчиненого проступку. Таким чином, наказ ГУНП в Чернігівській області №1064 від 15.06.2023 видано в порядку та в спосіб, встановлений Законом, що повністю спростовує доводи позивача. При цьому ГУНП в Чернігівській області зазначило, що службове розслідування проведено з дотриманням процедури та врахуванням всіх обставин.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 (0054030) проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) Чернігівського районного управління поліції ГУНП в Чернігівській області.

Наказом начальника ГУНП в Чернігівській області від 09.06.2023 №810 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» за фактом надзвичайної події за участю окремих поліцейських ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, що мала місце 09 червня 2023 року, призначено службове розслідування (а.с.27).

За наслідками службового розслідування та зібраних матеріалів складено висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю поліцейських ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, яка зареєстрована в ІТС ІПНП (журнал ЄО) ВП №2 за № 1637 від 09.06.2023, який затверджений 14.06.2023 начальником ГУНП в Чернігівській області (а.с. 28-51, 91-114).

Проведеним службовим розслідуванням встановлено факт порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових (функціональних) обов`язків, що виразилися у порушенні вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIIІ, п. 3 Розділу VІІ, п. 3,8,9,13 Розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 27.04.2020 №357, п.п. 4 п.4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, у частині безпідставному відкликанні наряду «Мурава-200» з зони обслуговування (Любецької ОТГ) з метою залишення місця несення служби, відсутності на місці несення служби будучи відповідальним від керівництва ВП №2, невнесення змін до планшетного пристрою стосовно зміни нарядів, які перебувають на добовому чергуванні, інспектором з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП в Чернігівській області від 15.06.2023 №1064 інспектора з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) ЧРУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за грубе порушення службової дисципліни,транспортної дисципліни, неналежне виконання посадових (функціональних) обов`язків, що виразилися у порушенні вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIIІ, п. 3 Розділу VІІ, п. 3,8,9,13 Розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 27.04.2020 №357, п.п. 4 п.4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, у частині безпідставного відкликання наряду «Мурава-200» з зони обслуговування (Любецької ОТГ) з метою залишення місця несення служби, відсутності на місці несення служби будучи відповідальним від керівництва ВП №2, невнесення змін до планшетного пристрою стосовно зміни нарядів, які перебувають на добовому чергуванні (а.с.147).

Вважаючи вищевказаний наказ відповідача протиправним, а звільнення незаконним, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

У подальшому, строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався відповідними нормативними актами.

Згідно пункту 13 частини четвертої статті 9 Закону України Про критичну інфраструктуру, до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України Про правовий режим воєнного стану у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно з частинами другою та третьою статті 24 Закону України Про Національну поліцію у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону).

Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейських, зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Отже, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі Порядок № 893).

Крім того, вказаним Порядком № 893 передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку № 893 слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.

З матеріалів справи вбачається, що 09.06.2023 за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення за фактом надзвичайної події за участю інспектора з реагування патрульної поліції ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_2 та поліцейського з реагування патрульної поліції ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , зареєстрованого до ІТС ІПНП (журнал ЄО) ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області за №1637 від 09.06.2023 (а.с. 119, 120).

Наказом начальника ГУНП в Чернігівській області від 09.06.2023 №810 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» за фактом надзвичайної події за участю окремих поліцейських ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, що мала місце 09.06.2023, призначено службове розслідування (а.с.27).

За наслідками службового розслідування та зібраних матеріалів складено висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю поліцейських ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, яка зареєстрована в ІТС ІПНП (журнал ЄО) ВП №2 за № 1637 від 09.06.2023, який затверджений 14.06.2023 начальником ГУНП в Чернігівській області (а.с. 28-51, 91-114).

Дисциплінарна комісія установила, що 09.06.2023 о 06:28 на лінію «102» ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: с. Кукари, Любецької ОТГ, Чернігівського району, на польовій дорозі підірвався автомобіль, в наслідок чого постраждало двоє людей. Дане повідомлення зареєстроване в журналі ЄО ВП № 2 за № 1637 від 09.06.2023.

В подальшому до управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області надійшла інформація щодо загибелі поліцейського з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт. Ріпки) Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_3 та поранення інспектора з РПП ВП №2 (смт. Ріпки) Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 , які, попередньо перебуваючи в салоні автомобіля марки «ВАЗ 2121-Нива» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням капітана поліції ОСОБА_1 та рухаючись по полю поблизу с. Кукари, Любецької ОТГ, Чернігівського району, на відстані близько 300м від населеного пункту, здійснили наїзд на вибуховий пристрій.

У ході проведення службового розслідування під час виїзду до місця дислокації ВП № 2 встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_3 та капітан поліції ОСОБА_1 08.06.2023 о 08.00 заступили на добове чергування (відповідно до графіку чергувань, затвердженого від 02.06.2023 № 2538/124/48/23) та спільно несли службу у складі ГРПП «Мурава-100» вказаного відділення поліції на службовому автомобілі марки «MITSUBISHI OUTLANDER» н.з. НОМЕР_2 (на синьому фоні) з обслуговуванням зони смт Ріпки. При цьому капітан поліції ОСОБА_1 був відповідальним від керівництва зазначеного ВП № 2 (смт. Ріпки).

Крім того, із зібраних матеріалів встановлено, що 08.06.2023 близько 19:00 до начальника ВП № 2 підполковника поліції ОСОБА_4 підійшов капітан поліції ОСОБА_5 та попросив дозволу раніше покинути несення служби (у зв`язку з сімейними обставинами), також вищевказаний поліцейський повідомив, що з ним покине несення служби старший сержант поліції ОСОБА_3 , на що підполковник поліції ОСОБА_4 відповів, що в разі спокійної оперативної обстановки (відсутності повідомлень) останні можуть залишити місце служби о 07:00. Після цього капітан поліції ОСОБА_1 повідомив старшому-інспектору черговому про усну домовленість з підполковником поліції ОСОБА_4 щодо залишення ним та ОСОБА_3 09.06.2023 місця несення служби раніше, у зв`язку з сімейними обставинами.

В подальшому близько 03:40 капітан поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_3 відпрацювали виклик щодо спрацювання тривожної сигналізації в магазині «Галантерея» смт. Ріпки (ЄО № 1636), приїхали до території відділення поліції.

0 5:14 помічник чергового ВП № 2 старший сержант поліції ОСОБА_6 зателефонував на службовий телефон старшому інспектору ВДС УОАЗОР ГУНП в Чернігівській області майору поліції ОСОБА_7 та повідомив, що у зв`язку з тим, що на службовому автомобілі марки «MITSUBISHI OUTLANDER» н.з. НОМЕР_2 пробито колесо, то виклики буде здійснювати інший наряд ГРПП «Мурава-200», на що диспетчер «102» повідомив, щоб наряд «Мурава-100» виставив службове завдання (вищевказане підтверджується аудіозаписом розмови), але дана вказівка була проігнорована.

У подальшому, вивченням службової документації та відеозаписів з камер відеоспостереження, розташованих у приміщенні та на фасаді адміністративного будинку відділення поліції, з`ясовано, що 09.06.2023 капітан поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_3 здали до кімнати зберігання зброї свою автоматичну табельну вогнепальну зброю і спецзасоби та покинули територію ВП на автомобілі марки «ВАЗ 2121-Нива» д.н.з. НОМЕР_3 , червоного кольору, на даху якого знаходився ПВХ човен (здійснили виїзд з двору ВП о 05:17 згідно відеозапису).

Матеріалами службового розслідування підтверджується те, що безпосередній керівник позивача ОСОБА_4 дозволив ОСОБА_1 та ОСОБА_3 поїхати додому за сімейними обставинами о 07:00 год. 09.06.2023, але з пояснень помічника чергового ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_6 встановлено, що близько 05:00 год 09.06.2023 капітан поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_3 прийшли до чергової часини та повідомили, що будуть здавати табельну та автоматичну зброю до кімнати зберігання зброї.

Отже, капітан поліції ОСОБА_1 самоусунувся від виконання службових обов`язків та самовільно покинув разом зі старшим сержантом поліції ОСОБА_3 місце несення служби задовго до часу, визначеного керівником, та без дотримання умов, які були йому висунути керівником.

Також капітан поліції ОСОБА_5 , будучи відповідальним від керівництва, незаконно та безпідставно відкликав наряд «Мурава-200» з зони обслуговування (Любецької ОТГ) з метою залишення місця несення служби, та був відсутній на місці несення служби, будучи відповідальним від керівництва ВП №2.

Отже, проведеним службовим розслідуванням встановлено факт порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових (функціональних) обов`язків, що виразилися у порушенні вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIIІ, п. 3 Розділу VІІ, п. 3,8,9,13 Розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 27.04.2020 №357, п.п. 4 п.4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, у частині безпідставному відкликанні наряду «Мурава-200» з зони обслуговування (Любецької ОТГ) з метою залишення місця несення служби, відсутності на місці несення служби будучи відповідальним від керівництва ВП №2, невнесення змін до планшетного пристрою стосовно зміни нарядів, які перебувають на добовому чергуванні, інспектором з реагування патрульної поліції ВП №2 (смт Ріпки) Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

ОСОБА_1 у поясненням зазначив, що 08.06.2023 він спільно із старшим сержантом ОСОБА_3 заступив на добове чергування в якості екіпажу ГРПП «Мурава-100», паралельно з цим він був і відповідальним від керівництва ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області. На службу з м.Чернігова до ВП №2 (смт. Ріпки) він спільно з ОСОБА_3 прибув на автомобілі ВАЗ 2121 д.н.з. НОМЕР_4 . Після проходження відповідних інструктажів, які проводив ОСОБА_4 , він підійшов до ОСОБА_8 та попросив відпустити його та старшого серданта поліції ОСОБА_3 раніше зі служби, на що останній надав усний дозвіл. Жодних рапортів на його ім`я вони не писали. Після розмови з керівництвом він підійшов до інспектора чергового та повідомив про те, що в нього є усна домовленість з керівництвом про залишення несення служби до закінчення чергування о 05:30 09.06.2023. О 05:00 вони підйшли до чергової частини та здали отриману зброю та спеціальні засоби , а таклож загнали службовий автомобіль.

Проте, будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам відсутності позивача на службі позивачем не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

Суд бере до уваги, що на виконання доручення ГУНП в Чернігівській області від 27.02.2023 №27д/124/01/51/2023 «Про заходи щодо покращення стану дотримання дисципліни та законності серед поліцейських ГУНП в Чернігівській області» капітан поліції ОСОБА_1 ознайомлювався з вимогами керівництва (а.с.130).

На виконання доручення ГУНП в Чернігівській області від 02.12.2022 №130д/124/01/51/2022 «Про додаткові заходи щодо покращення стану дотримання дисципліни та законності серед поліцейських ГУНП в Чернігівській області», капітан поліції ОСОБА_1 ознайомлювався з вимогами керівництва (а.с.127).

Також, капітан поліції ОСОБА_1 ознайомлений з вимогами наказу Національної поліції України від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», про що свідчить його підпис на зобов`язанні (а.с.131).

Також суд звертає увагу, що відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція).

Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Крім того, з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.

Суд вважає за необхідне зазначити й те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно поліції України та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу внутрішніх справ у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява №34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява №63235/00).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Матеріалами справи підтверджується факт грубого порушення службової дисципліни, невиконання посадових (функціональних) обов`язків в частині самоусунення з 05:17 год. 09.06.2023 від виконання службових обов`язків.

Стосовно доводів позивача про проведення службового розслідування протягом часу перебування позивача на лікарняному, ознайомлення його з оскаржуваним наказом про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення у період його тимчасової непрацездатності, суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до підпункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, однак позивач не оскаржує наказ ГУНП в Чернігівській області, яким реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладене оскаржуваним наказом ГУНП в Чернігівській області від 15.06.2023 № 1064 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірний наказ є правомірним та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є співмірним до вчиненого проступку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Чернігівській області від 15.06.2023 №1064 і відмови ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в цій частині.

Вимоги ОСОБА_1 щодо поновлення його на службі в поліції у спеціальному званні та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, не можуть бути задоволені, оскільки є похідними від першої вимоги, у задоволенні якої судом відмовлено у повному обсязі.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, зважаючи на основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відмови в задоволенні позовних вимог повністю.

Підстави для розподілу судових витрат згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, оскільки в позові відмовлено повністю.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Чернігівській області (просп.Перемоги, буд.74, м. Чернігів, 14000, ).

Повне рішення суду складено 04 червня 2024 року.

Суддя Ольга ТКАЧЕНКО