Справа № 160/8263/24
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 червня 2024 року Справа № 160/8263/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
01.04.2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить суд:
- зобов`язати Східне міжрегіональне управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» (ідентифікаційний код юридичної особи 40975633) з переліку платників податку, що відповідають Критеріям ризиковості платника податку.
04.04.2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" надійшла заява про забезпечення позову у справі № 160/8263/24.
04.04.2024 року до суду від позивача надійшла заява про відкликання заяви про забезпечення позову у справі № 160/8263/24.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 року задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" про відкликання заяви про забезпечення позову у справі № 160/8263/24. Заяву про забезпечення позову у справі № 160/8263/24 було повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.04.2024 року відкрито провадження в адміністративній справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Зазначив, що проведеним аналізом контрагентів ТОВ «Торговий Дім АВ» у звітному періоді, що не перевищус 180 днів до поточної дати, відповідно до Порядку № 1165, було встановлено наявність взаємовідносин ТОВ «Торговий Дім АВ» з «ризиковими» постачальниками, по яким наявні рішення контролюючих (податкових) органів за місцем пx податкового обліку про відповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема, з ТОВ «IHTEKC IHBECT» (код 39821153) та ТОВ «ВИНАЛЬ» (код 41146771). Комісією Східного міжрегіонального управління ДПС було встановлено, що господарські операції ТОВ «Торговий Дім АВ» відповідають коду « 13» - придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
Окремо звернув увагу, що віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, впливає на реєстрацію податкових накладних та не породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин.
Відповідач вважає, що віднесення особи до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування, не порушує її права та інтереси, оскільки не породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин.
26.04.2024 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві. Також, позивач зазначив, що податкова інформація, яка наявна у контролюючого органу щодо встановлення операцій з придбання/продажу товарів у платників податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ «ІНТЕКС ІНВЕСТ», ТОВ «ВИНАЛЬ» є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення позивачем порушень та не підтверджує ризиковість останнього як платника податків. При цьому, прийняття рішення про відповідність позивача критеріям ризикованості платника податків має наслідком зупинення реєстрації податкових накладних не лише за господарськими операціями з контрагентами, що стали підставою для винесення такого рішення, а і до всіх здійснених господарських операціях та всіх контрагентів. Отже, визнання платника податків ризиковим є фактичним припиненням його господарської діяльності у зв`язку з неможливістю здійснювати реєстрацію податкових накладних та гарантування виконання своїх зобов`язань перед контрагентами (зокрема, в частині реєстрації податкових накладних).
Також, позивач звернув увагу на хибність твердження відповідача про те, що рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не породжує правових наслідків для платника податків та не порушує прав останнього, оскільки таке рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки.
Позивач вважає, що відповідачем не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував, що спірне рішення є правомірним та прийнятим в межах функціональних повноважень контролюючого органу.
30.04.2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" надійшла заява про забезпечення позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.05.2024 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" про забезпечення позову у справі №160/8263/24 повернуто без розгляду.
09.05.2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" надійшла заява про забезпечення позову.
15.05.2024 року до суду від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 року відмовлено в задоволенні клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування заходів забезпечення позову у справі №160/8263/24.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 року відмовлено в задоволенні заяви Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 року задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» про встановлення судового контролю за виконанням ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року про забезпечення позову. Встановлено судовий контроль за виконанням ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 року про забезпечення позову. Зобов`язано Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків відповідно до статті 382 КАС України подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року про забезпечення позову в строк до 03.06.2024 року.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» зареестровано у Єдиному державному реестрі юридичних осіб, фізиянях осіб-підприемців та громадських формувань 23.11.2016 року, основними видами діяльності якого є: 47.11 Роздрібна торговля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.34 Оптова торгівля напоями; 47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт.
Вказаним рішенням позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: п. 8 Критеріїв ризикованості платника податку.
У графі «податкова інформація» спірного рішення вказано, що підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям риэиковості платника податку слугував код 13 придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У вказаному рішенні зазначено інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризикованості платника податку, а саме: господарські операції з придбання/постачання:
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України) є спеціальним законом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
За визначенням, наведеним у пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі - ПК України), податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з пунктом 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Так, Порядком №1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з пунктом 2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до пункту 3 Порядку №1165, податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
З аналізу положень Порядку вбачається, що платник податку щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості може подати до комісії регіонального рівня документи для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, передбачене право, а не обов`язок.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Крім того, пунктом 7 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Згідно з пунктом 25 Порядку № 1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Аналіз наведених вище приписів Порядку №1165 дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Водночас, додаток 1 до Порядку №1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, віднесення до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
У затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
Отже, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.
При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.
Згідно з додатком 4 Порядку №1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
З урахуванням викладеного, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20.
Судом з матеріалів справи встановлено, що ТОВ «Торговий Дім АВ» було укладено наступні правочини з контрагентами, по яким відповідачем було прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема:
- Договір поставки № 0388-CK-7 від 15.11.2022, укладений між ТОВ «IHTEKC IHBECT» (постачальник) та ТОВ «Торговий Дім АВ» (покупець). На підставі договору здійснювалось постачання товарів, а саме: бензин A-95, дизпаливо, відбувалось на підставі видаткових накладних за період з 01.09.2023 по 30.09.2023. Розрахунки за товар підтверджуються долученими до матеріалів справи виписками з банківських рахунків. В подальшому, відповідний товар бyв переданий ТОВ «Торговий Дім АВ» для заправки власних та службових автомобілей для виконання службових завдань. Використання співробітниками зазначеного товару підтверджусться подорожніми листами;
- Договір поставки №0710-19 від 07.10.2019, укладений між ТОВ «ВИНАЛЬ» (постапальник) та ТОВ «Торговий Дім АВ» (покупець). На підставі договору здійснювалось постачання товарів, а саме: алкогольних напоїв в асортименті, що відбувалось на підставі видаткових накладних за період з 01.09.2023 по 31.01.2024. Розрахунки за товар підтверджуються платіжними інструкціями, банківськими довідками про pyx коштів з контрагентом.
Як вбачається з протоколу засідання комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.02.2024 року 332/32-00-18-01-07, спірне рішення було прийнято на підставі службового листа від 28.02.2024 № 1904/32-00-04-04-02-05. В протоколі зазначено: «За наслідками проведеного аналізу баз даних ІКС «Податковий блок» та Архів електронної звітності (Єдиний реєстр податкових накладних) встановлено, що ТОВ «Торговий Дім АВ» протягом вересня 2023 року здійснював придбання дизпалива та бензину А-95 у ТОВ «ІНТЕКС ІНВЕСТ» (код 39821153). По ТОВ «ІНТЕКС ІНВЕСТ» наявне рішення ГУ ДПС від 31.08.2023 про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Також позивач мав взаємовідносини з ТОВ «ВИНАЛЬ» (код 41146771) по операціям з придбання алкогольної продукції. ТОВ «ВИНАЛЬ» згідно рішення від 06.11.2023 визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платникам податку, затвердженого Наказом ДПС від 11.01.2023 № 17 (далі - Довідник кодів податкової інформації) операції з придбання ТОВ «Торговий Дім АВ» відповідають коду « 13» - придбання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку Довідника кодів податкової інформації.»
Суд зауважує, що відповідачем для долучення до матеріалів справи не надано службового листа від 28.02.2024 № 1904/32-00-04-04-02-05, доказів аналізу показників податкової звітності позивача, не надано доказів відповідності показників його господарської діяльності критеріям ризиковості.
З відзиву відповідача вбачається, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції, тобто негативна податкова інформація про ризикову діяльність стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.
Окремо суд звертає увагу, що в Протоколі від 28.02.2024 № 32/32-00-18-02-07 не зазначено, в якому саме періоді між ТОВ «ВИНАЛЬ» та ТОВ «Торговий Дім АВ» було здійснено «ризикові» операції. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ВИНАЛЬ» було віднесено до переліку ризикових платників 06.11.2023 року, тобто на момент здійснення господарських операцій, які зазначені в оскаржуваному рішенні в період з 01.09.2023 року по 05.11.2023 року, ТОВ «ВИНАЛЬ» не відповідало критеріям ризиковості.
Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.02.2024 року, яким визначено відповідність платника податку ТОВ «Торговий Дім АВ» критеріям ризиковості платника податку. У графі «підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація)»: зазначено п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. При цьому, не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Також, в рішенні не зазначено вичерпного переліку документів, які повинен надати позивач для підтвердження правомірності здійснення його власної господарської діяльності.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, у ньому міститься розшифровка податкової інформацlі, що слугувала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податку, а саме: придбання товарів (послуг) ТОВ «ВИНАЛЬ», ТОВ «IHTEKC IHBECT», щодо якого (их) пряйняте рішення про відповідність крятеріям ризиковості платника податку.

Слід зазначити, що поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Проте, спірне рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення саме позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку та/або його контрагентами реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбанних.

Відповідач під час судового розгляду не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу його прийняття.

Суд зазначає, що сам по собі факт включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку не може бути самостійною підставою для віднесення і позивача до ризикового платника, оскільки кваліфікуючою ознакою для віднесення суб`єкта до ризикового є саме здійснена ним господарська операція, в якій контрагент є лише одним з складових елементів.

Виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи.

Оцінюючи підстави прийняття оскаржуваного рішення від 28.02.2024 року №13518, суд вказує, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону та виникнення для нього правових наслідків, у даному випадку, включення його до переліку платників податків, що відповідають критеріям ризиковості, за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Таким чином, суд дійшов висновку, що включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податків не може бути підставою для включення позивача до такого переліку.

Відповідачем жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у Постанові від 03.10.2023 року по справі № 380/4146/22 зазначає: Колегія суддів звертає увагу, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним. Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

Також, суд враховує у даній справі те, що позивач є діючим підприємством, платником податків, зауважень від контролюючого органу щодо своєчасності подання податкової звітності та сплати податків матеріали справи не містять.

Враховуючи усе вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, що суперечить Положенням Порядку №1165.

Відповідачем під час судового розгляду не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, що свідчить про те, що відповідач діяв не у спосіб, визначений законодавством, а тому, рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.02.2024 №13518 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого ТОВ «Торговий Дім АВ» відповідає критеріям ризиковості платника податку, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 6 Порядку №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, керуючись приписами п. 6 Порядку № 1165, у суду для належного та ефективного способу захисту порушеного права позивача наявні підстави для зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено правом особи на доступ до суду, що, зокрема, включає такий аспект, як право на розгляд справи судом із "повною юрисдикцією", тобто судом, що має достатні та ефективні повноваження щодо: повторної (після адміністративного органу) оцінки доказів; встановлення обставин, які були підставою для прийняття оскарженого адміністративного рішення; належного поновлення прав особи за результатами розгляду справи по суті (п.70 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Обермайєр проти Австрії" (Obarmeier v. Austria) від 28 червня 1990 року (заява № 11761/85); п.155 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Гранд Стівенс та інші проти Італії" (GrandeStevensandOthers v. Italy) від 4 березня 2014 року (заява № 18640/10).

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з тим, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності оскаржуваного рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.02.2024 року №13518 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Східне міжрегіональне управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» з переліку платників податку, що відповідають Критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АВ» судовий збір у сумі 6056,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник