Справа № 640/38363/21
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 року 640/38363/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Балаклицького А.І., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі також - АТ «Укргазвидобування», позивач) із позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі також Офіс, відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 13.12.2021 UA-2021-03-30-004467-а.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.01.2022 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

На виконання положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» адміністративну справу передано до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Ухвалою від 25.05.2023 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність у відповідача правових підстав для проведення моніторингу процедури закупівлі. Крім того наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акта індивідуальної дії.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Така позиція відповідача була заперечена позивачем у наданій суду відповіді на відзив.

Водночас, відповідачем надано суду заперечення на відповідь на відзив позивача, в якому вчергове наголошено на безпідставності заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Офісом, 17.11.2021 розпочато моніторинг процедури закупівлі відкриті торги № UA-2021-03-30-004467-a АТ «Укргазвидобування» на закупівлю робіт: 21П-030- 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи (Облаштування санітарно-побутових приміщень Шебелинського ВПГКН) (Код згідно з Єдиним закупівельним словником - ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи CPV: 45450000-6), очікуваною вартістю 4 930 465, 92 грн.

17.11.2021 Офіс оприлюднив інформацію про початок моніторингу вказаної вище процедури публічної закупівлі шляхом розміщення на порталі PROZORRO.

За результатами контрольного заходу Офісом складено та оприлюднено 13.12.2021 на веб-порталі PROZORRO текст висновку про результати моніторингу закупівлі від 13.12.2021, яким встановлено порушення позивачем вимог частини 5 статті 8, абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Пунктом 3 констатуючої частини свого висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також - Закон № 922) моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторингом питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «ЗЕЛЕНГРАДРЕСУРС» процедури закупівлі, що оприлюднена на веб-порталі PROZORRO за номером UA-2021-03-30-004467-a встановлено, що позивач в порушення вимоги абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ЗЕЛЕНГРАДРЕСУРС», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922, в частині підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів, визначив його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним Договір.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 16 Закону № 922 замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону № 922 тендерна документація - це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина 1 стаття 22 Закону № 922).

Відповідно до пункту 2 частини 2 стаття 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону.

Відповідно до частини 2 статті 16 Закону N° 922 замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів): 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення закупівлі.

Крім того, сама по собі стаття 16 Закону № 922 передбачає встановлення Замовником перед учасниками кваліфікаційних критеріїв, підтвердженням яких вони доказують свою спроможність виконати умови договору про закупівлю товарів/послуг, що є предметом закупівлі, якісно та своєчасно, а значить, збільшується вірогідність того, що цей учасник надійний, і він виконає взяті на себе зобов`язання.

Отже, Замовник в тендерній документації самостійно встановлює кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 Закону № 922.

Відповідно з положеннями підпункту 1.1 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Позивач зазначив, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження всіх документів передбачених цією тендерною документацією до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, а саме завантаження: інформації та документів, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям згідно зі статтею 16 Закону та відповідно до переліку, наведеному у додатку №1 цієї тендерної документації.

Відповідно з положеннями пункту 5 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Позивач зазначив для учасників, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до додатку №1 цієї тендерної документації. У разі участі об`єднання учасників підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям здійснюється з урахуванням узагальнених об`єднаних показників кожного учасника такого об`єднання на підставі наданої об`єднанням інформації.

Відповідно до вимог пункту 1 розділу 1.1. «Кваліфікаційні критерії до учасника процедури закупівлі» Додатку 1 до тендерної документації позивач зазначив, що учасники на підтвердження інформації про відповідність критерію - Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом договору (договорів) - повинні надати зокрема скан-копії договору(-ів) із додатками, що наведені в таблиці « 1. Відомості про досвід виконання аналогічних договорів», *аналогічним (ми) вважається договір (-ри), предметом якого (-яких) є виконання робіт/надання послуг з ремонту будівель/споруд виробничого та/або невиробничого призначення.

Як слідує з пункту 5 розділу III Тендерної документації позивачем, серед інших, було встановлено кваліфікаційний критерій наявність документального підтвердження досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) відповідно до Додатку № 1 до тендерної документації.

Також, позивач, як замовник закупівлі, встановив для учасників торгів чіткі та зрозумілі вимоги, які не можуть бути вільно трактованими ані учасниками торгів, ані безпосередньо позивачем.

Відповідачем при проведенні моніторингу закупівлі встановлено, що:

- учасником ТОВ «ЗЕЛЕНГРАДРЕСУРС» на виконання вимог пункту 1 розділу 1.1. Додатку № 1 до тендерної документації у складі тендерної пропозиції надано:

1) договір від 23.10.2020 №242, укладений з КП «Комунальник» загальною вартістю 2 543 996,40 грн.

Відповідно до Календарного графіку виконання робіт, що міститься в Додатку 2 до договору від 23.10.2020 №242, виконання робіт по договору завершено в квітні 2021 року. При цьому, відповідно до даних Єдиного веб порталу використання публічних коштів по вищезазначеному договору 2 543 964, 00 грн, тобто на 32, 40 грн менше, ніж визначено умовами договору від 23.10.2020 №242.

Пунктом 15.1 договору від 23.10.2020 №242 визначено, що зміна договору здійснюються шляхом зміни або доповнення його умов за ініціативою будь-якої сторони на підставі додаткової угоди, що є невід`ємною частиною договору.

2) договір від 23.10.2020 №243, укладений з КП «Комунальник» загальною вартістю 2 468 240, 40 грн.

Відповідно до Календарного графіку виконання робіт, що міститься в Додатку 2 до договору від 23.10.2020 №243, виконання робіт по договору завершено в квітні 2021 року. При цьому, відповідно до даних Єдиного веб порталу використання публічних коштів по вищезазначеному договору 2 351 557,20грн, тобто на 116 683, 20 грн менше, ніж визначено умовами договору від 23.10.2020 №243.

Пунктом 15.1 договору від 23.10.2020 №243 визначено, що зміна договору здійснюються шляхом зміни або доповнення його умов за ініціативою будь-якої сторони на підставі додаткової угоди, що є невід`ємною частиною договору.

Отже, учасник ТОВ «ЗЕЛЕНГРАДРЕСУРС» не підтвердив відповідність кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 Закону № 922 в частині підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (-их) договору(-ів).

Згідно із пунктами 18, 32 частини 1 статті 1 Закону № 922 переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Таким чином, при прийнятті участі у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим Замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у тендерній документації, щоб у Замовника була можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі.

З урахуванням зазначеного тендерна пропозиція учасника ТОВ «ЗЕЛЕНГРАДРЕСУРС» підлягала відхиленню позивачем відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922, як така, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону №922.

Зазначене узгоджується також з правовою позицією Верховного Суду, наведеній у постановах від 05 серпня 2021 року у справі № 911/1236/20, від 17 серпня 2022 року у справі №520/14902/2020, від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21, відповідно до яких невідповідність учасника торгів кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, тягне наслідком відхилення тендерної пропозиції такого учасника.

Отже, позивачем не дотримано вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922, а тому оскаржуваний висновок в цій частині є вірним та обґрунтованим.

Таким чином, суд не вбачає визначених позивачем порушень законодавства при здійсненні моніторингу процедури закупівлі, а тому відповідні доводи позивача визнаються судом необґрунтованими.

Водночас, при вирішенні даної справи суд також звертає увагу на наступне.

Зміст оскаржуваного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

В даному контексті, суд наділений процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

При цьому, на думку суду, зазначивши у висновку необхідність «здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів», відповідач не конкретизував які саме заходи має вжити позивач, не визначив у повній мірі спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі № 160/9513/18 та від 05 березня 2020 року у справі № 640/467/19.

Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 КАС України не було доведено правомірності прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов акціонерного товариства «Укргазвидобування» (04053, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 26/28; ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (61022, місто Харків, майдан Свободи, будинок 5; ) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі 13.12.2021 UA-2021-03-30-004467-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь акціонерного товариства «Укргазвидобування» понесені останнім судові витрати у розмірі 2 270, 00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Балаклицький А. І.