Справа № 600/7727/23-а
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/7727/23-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Боднарюк О.В.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

04 червня 2024 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Курка О. П. Боровицького О. А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" звернулось до суду з адміністративним позовом, у якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Чернівецькій області від 28.08.2023 р. №00000/6076/Ж10/24-13-07-05.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що із 01.08.2023 р. по 07.08.2023 р. ГУ ДПС у Чернівецькій області проведено документальну позапланову виїзну перевірку щодо дотримання позивачем вимог валютного законодавства при здійснені зовнішньоекономічних операцій за період з 01.02.2022 р. по 20.07.2023 р., за результати якої складено акт № 4937/Ж-5/24-13-07-05/38701862 від 11.08.2023р., яким встановлено порушення валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями за контрактами № 19/10-22 від 19.10.2022 р., № 26/10-22 від 26.10.2022р., №221101 від 01.11.2022 р. та прийнято оскаржуване податкове повідомлення - рішення, яке позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне. Позивач звертав увагу на те, що оскаржуване рішення щодо необхідності сплати пені, пов`язаної з порушенням граничних строків розрахунків за згаданими контрактами є необґрунтованим, оскільки такі порушення строків відбулися внаслідок дії форс-мажорних обставин, що підтверджується відповідними сертифікатами. Так, зокрема, сертифікатом №6500-23-3699 від 24.08.2023 р. Торгово - промислова палата України засвідчила позивачеві наявність форс-мажорних обставин (зокрема труднощі, затримки з проведенням SWIFT-платежів в Україну), які унеможливили в період з 26 лютого 2023 року і по 25 травня 2023 року виконання обов`язку перед Національним Банком України та ГУ ДПС України в Чернівецькій області, а саме: обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором № 26/10-22 від 26.10.2022 року, після здійснення платежу 28.10.2022 року і до 28.04.2023 року. Іншим сертифікатом № 6500-23-3698 від 24.08.2023 р. Торгово-промислова палата України засвідчила позивачеві наявність форс-мажорних обставин (зокрема й труднощі, затримки з проведенням SWIFT- платежів в Україну), які унеможливили в період з 26.02.2023 року і по 07.07.2023 року виконання обов`язку перед Національним Банком України та ГУ ДПС України в Чернівецькій області, а саме: обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором № 221101 від 01.11.2022 року після здійснення платежів 02.11.2022 р., 04.11.2022 р., 09.11.2022 року і відповідно до 02.05.2023 року, 04.05.2023 року, 09.05.2023 року. Відтак, позивач вважає, що податкове повідомлення-рішення від 28.08.2023 року підлягає скасуванню, адже зазначена в ньому пеня розрахована за періоди, в які ТОВ "Алеанда" не могло виконати свої зобов`язання з валютного законодавства внаслідок дії форс-мажорних обставин і які підлягали зупиненню.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області, на підставі інформації отриманої від Національного банку України (лист від 19.04.2023 року №25-0005/77/ДСК, лист від 19.05.2023року №25-0008/106/ДСК, лист від 27.06.2023 року №25-0005/136/ДСК), проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "Алеанда" з питань дотримання вимог валютного законодавства по контрактах № 01/02-22 від 01.02.2022 року, № 19/10-22 від 19.10.2022 року, № 26/10-22 від 26.10.2022 року, № 221101 від 01.11.2022 року, за період з 01.02.2022 року по 20.07.2023 року.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 11.08.2023 № 4937/Ж5/24- 13- 07-07/38701862, в якому зафіксовані наступні порушення: п.1, п.3 ст.13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції", п.21 Положення про заходи та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, пункт 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022№ 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" в частині дотримання граничних строків надходження товарів (повернення валютної виручки) за імпортними операціями по контрактах укладених з нерезидентом DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERITICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), на поставку електро - генераторних установок, зокрема:

- по контракту № 19/10-22 від 19.10.2022 року, за період з 22.04.2023 по 17.05.2023 року, на суму 43312,50 дол. США та з 25.04.2023 по 17.05.2023 року, на суму 43312,50 дол. США;

- по контракту № 26/10-22 від 26.10.2022 року, за період з 26.04.2023 по 18.05.2023 року на суму 50000 дол. США;

- по контракту № 221101 від 01.11.2022 року, за період з 08.05.2023 по 18.05.2023 року на суму 65163,10 дол. США.

За результатами акту перевірки від 11.08.2023 № 4937/Ж5/24-13-07-05/38701862 Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області прийнято податкове повідомлення - рішення від 28.08.2023 № 00000/6076/Ж10/24-13-07-05 про застосування 437628,13 грн. штрафних санкцій у вигляді пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням рішенням позивач звернувся з скаргою до Державної податкової служби України.

Рішенням, про результати розгляду скарги ДПС України від 02.11.2023 року №32912/6199-00-06-01-07-06, скаргу позивача залишено без задоволення.

Із матеріалів справи слідує, що ТОВ "Алеанда" укладено зовнішньоекономічний контракт №19/10-22 від 19.10.2022 року з нерезидентом DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), (далі - Продавець. Предмет контракту: Електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем), нові: - модель DAS S-7250TSK. Умови оплати за товар - передоплата 100%.

На виконання умов цього контракту, ТОВ "Алеанда" перерахувало нерезиденту, на рахунок, що відповідає реквізитам вказаних в контракті, попередню оплату за товар в сумі 86625 доларів США, що підтверджується платіжними дорученнями та виписками про рух коштів з АБ "Південний", зокрема:

-п/д № 1011 від 24.10.2022 року в сумі 43312,50 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 21.04.2023 року;

-п/д № 1013 від 27.10.2022 року в сумі 43312,50 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 24.04.2023 року.

Турецька фірма DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), не виконала умови Контракту та не поставила товар ТОВ "Алеанда".

ТОВ "Алеанда" надала пояснення про те, що з нерезидентом велися неодноразові телефонні перемовини стосовно поставки товарів або повернення коштів, також розглядається можливість щодо повернення коштів через третіх осіб. ТОВ "Алеанда" не отримало від нерезидента товарів та/ або валютних коштів.

ТОВ "Алеанда" звернулося до Міжнародного комерційного арбітражного суду при ТПП України, з позовною заявою від 17.05.2023 року, про стягнення з заборгованості в сумі 86625 доларів США.

Судом дослідженні постанови Міжнародного комерційного арбітражного суду при ТПП України про прийняття справи до провадження від 18.05.2023 року за № 285/2023 та від 19.05.2023 року № 290/2023.

ТОВ "Алеанда" укладено зовнішньоекономічний контракт № 26/10-22 від 26.10.2022 року з нерезидентом DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина). Предмет контракту: Дизельні генератори світла, нові. Загальна вартість Контракту - 116721 доларів США.

Додатковою угодою №1 від 02.05.2023 року внесено зміни до розділу 3, п.3.6. (у зв`язку з неможливістю Продавцем відвантажити товар на суму 50 000 доларів США, сторони вирішили розірвати дію контракту та повернути Покупцю кошти.

Сторони домовилися, що повернення коштів буде здійснене третіми особами.

На виконання умов цього контракту, ТОВ "Алеанда" перерахувало нерезиденту, на рахунок, що відповідає реквізитам вказаних в контракті, попередню оплату за товар в сумі 50000 доларів США, що підтверджено платіжними дорученнями з відміткою банку про проведення платежу та виписками про рух коштів з АБ "Південний", МФО 328209, зокрема: - п/д № 1014 від 28.10.2022 року в сумі 50000 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 25.04.2023 року.

Турецька фірма DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), не виконала умови Контракту та не поставила товар ТОВ "Алеанда" в передбачений контрактом термін. ТОВ «Алеанда» надала пояснення, про те, що з нерезидентом велися неодноразові телефонні перемовини стосовно поставки товарів або повернення коштів, також розглядається можливість щодо повернення коштів через третіх осіб.

ТОВ "Алеанда" отримало повернення попередньої оплати в сумі 50000 доларів США від третіх осіб нерезидентів, (передбачено Додатковою угодою №1 від 02.05.2023 року), зокрема:

-20000 дол. США, SWIFT повідомлення від 23.05.2023, кошти надійшли від нерезидента CELIK INTERNATIONAL МАКІТА INS A AT TSCARET VE SANAYI LIMITED SIRKETI, юридична адреса: Ivedikosb Mah,1391SK No.20 Yenimahall, Ankara, Turkey, з порушенням граничного строку надходження валютної виручки на 28 днів (з 26.04.2023 року по 23.05.2023 року).

-30000 дол. США, SWIFT повідомлення від 24.05.2023 від нерезидента ALICAN DONDER, юридична адреса: Ciftepinar Man.Abullan Baydar Cad. No.29 ICKARI No. 18 DugubAY, Istanbul, Turkey, з порушенням граничного строку надходження валютної виручки на 29 днів (26.04.2023 року по 24.05.2023 року).

Крім того, ТОВ "Алеанда" звернулося до Міжнародного комерційного арбітражного суду при ТПП України, з позовною заявою від 19.05.2023 року, про стягнення з нерезидента DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) заборгованості в сумі 50000 доларів США.

ТОВ "Алеанда" укладено зовнішньоекономічний контракт № 221101 від 01.11.2022 року з нерезидентом DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), Предмет контракту: Дизельні генератори світла, код УКТ ЗЕД .

Загальна вартість Контракту 3 000 000 дол. США. Умови оплати за товар - передоплата 100%.

Додатковою угодою від 01.06.2023 року, внесено зміни до розділу 3, п.3.6. (у зв`язку з неможливістю Продавцем відвантажити товар на суму 65 163,10 доларів США, сторони вирішили розірвати дію контракту та повернути Покупцю кошти. Сторони домовилися, що повернення коштів буде здійснене третіми особами.

На виконання умов цього контракту, ТОВ "Алеанда" перерахувало нерезиденту, на рахунок, що відповідає реквізитам вказаних в контракті, попередню оплату за товар в сумі 277838,60 доларів США, що підтверджується платіжними дорученнями та виписками про рух коштів з АБ «Південний», зокрема:

-п/д № 1016 від 02.11.2022 року в сумі 88557,60 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 30.04.2023 року;

-п/д № 1019 від 04.11.2022 року в сумі 76999,50 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 02.05.2023 року;

-п/д № 1022 від 09.11.2022 року в сумі 112281,50 євро, граничний термін поступлення імпортного товару 07.05.2023 року.

Турецька фірма DAS POWER ENERJI GUC SISTEMLERI TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина), відвантажила продукції TOB "Алеанда" на загальну суму 212675,00 дол. США, без порушення граничного терміну надходження імпортного товару а саме: згідно митної декларації (ІМ40) 22UA47U3 від 03.12.2022 року на суму 70175,50дол. США; згідно митної декларації (ІМ40) 22UA59U8 від 22.12.2022 року на суму 142500 дол. США.

Крім того, ТОВ "Алеанда" отримало повернення попередньої оплати в сумі 65163,10 доларів США від третіх осіб нерезидентів, (передбачено Додатковою угодою №1 від 01.06.2023року), зокрема: 25000 дол. США, SWIFT повідомлення від 09.06.2023, кошти надійшли від нерезидента CELIK INTERNATIONAL МАКІТА INSAAT TSCARET VE SANAYI LIMITED SIRKETI, юридична адреса: Ivedikosb Mah.l391SK No.20 Yenimahall, Ankara, Turkey, з порушенням граничного строку надходження валютної виручки на 33 дні (08.05.2023 року по 09.06.2023 року); 10163,10 дол. США, SWIFT повідомлення від 05.07.2023, кошти надійшли від нерезидента OGR ENERJI INSAAT TAAHHUT ІТНА, юридична адреса: Ivedikosb Mah.l391SK No.20 Yenimahall, Ankara, Turkey, з порушенням граничного строку надходження валютної виручки на 59 днів (08.05.2023 року по 05.07.2023 року); 30000 дол, США, SWIFT повідомлення від 07.07.2023 від нерезидента ALICAN DONDER, юридична адреса: Ciftepinar Man.Abullan Baydar Cad. No.29 ICKARI No. 18 DugubAY, Istanbul, Turkey, з порушенням граничного строку надходження валютної виручки на 61 день (08.05.2023 року по 07.07.2023 року).

Згідно сертифікату №6500-23-3699 від 24.08.2023 р. вбачається про те, що Торгово - промислова палата України засвідчила Товариству з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" наявність форс-мажорних обставин, (зокрема труднощі, затримки з проведенням SWIFT-платежів в Україну), які унеможливили в період з 26.02.2023 року по 25.05.2023 року виконання обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором № 26/10-22 від 26.10.2022 року після здійснення платежу 28.10.2022 року і до 28.04.2023 року.

Згідно сертифікату № 6500-23-3698 від 24.08.2023 р. Торгово-промислова палата України засвідчила Товариству з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" наявність форс-мажорних обставин (зокрема труднощі, затримки з проведенням SWIFT- платежів в Україну), які унеможливили в період з 26.02.2023 року і по 07.07.2023 року виконання обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором № 221101 від 01.11.2022 року після здійснення платежів 02.11.2022 р., 04.11.2022р., 09.11.2022 року і відповідно до 02.05.2023 року, 04.05.2023 року, 09.05.2023 року.

не погоджуючись із податковим повідомленням - рішенням від 28.08.2023 №00000/6076/Ж10/24-13-07-05 про застосування 437 628,13 грн. штрафних санкцій у вигляді пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, позивач оскаржив його до суду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв з дотриманням вимог ч.2 ст.2 КАС України, а тому позовні вимоги позивача необхідно залишити без задоволення в повному обсязі.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За положеннями п.п.75.1.2 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Згідно п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності отримання податкової інформації, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Підпунктом 19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до норм п.п.14.1.39 п.14.1 ст.14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

За нормами п.п.14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Спірні правовідносини також врегульовані Законом України "Про валюту і валютні операції" (далі Закон №2473-VIII), Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі Положення) та Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція).

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів та встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно із нормами ч.3 ст.13 Закону №2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше, встановленого НБУ граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно п.21 Розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Згідно вимог ч.5 ст.13 Закону № 2473-VIII, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Згідно із ч.8 ст.13 Закону № 2473-VIII, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону, є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами з валютного законодавства.

Відповідно до п.п.2 п.6 Інструкції Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару, а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією.

Відповідно до п.п.2 п.7 Інструкції банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

За приписами п.8 Інструкції банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (включаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності).

Згідно із п.п.3 п.9 Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків, зокрема: у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM- 40 "Імпорт", IM-41 "Реімпорт", IM-51 "Переробка на митній території", IM-72 "Безмитна торгівля", IM-75". Відмова на користь держави", IM-76 "Знищення або руйнування" (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).

За змістом ч.2 та 7 ст.11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд здійснюється агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу. Банки як уповноважені установи - агенти валютного нагляду під час проведення ними валютних операцій здійснюють безпосередній нагляд за виконанням вимог валютного законодавства резидентами (крім інших уповноважених установ) та нерезидентами, що здійснюють валютні операції через ці уповноважені установи.

Відповідно до ч.11 ст.11 Закону № 2473-VIII, у разі виявлення агентом валютного нагляду порушення суб`єктом валютної операції валютного законодавства агент валютного нагляду запобігає проведенню такої валютної операції та інформує про таку валютну операцію орган валютного нагляду у порядку, встановленому Національним банком України.

Згідно із п.п.1 п.25 Інструкції, Банк відповідно до Правил організації статистичної звітності, що подається до Національного банку України, затверджених постановою Правління Національного банку України від 13 листопада 2018 року №120, надає Національному банку інформацію про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком граничні строки розрахунків або строки, визначені у висновках, грошових коштів, товарів (або не завершення у граничні строки розрахунків імпортних операцій резидентів без увезення продукції на територію України), уключаючи такі факти за власними операціями банку.

Колегія суддів звертає увагу на те, що звертаючись до суду аргументи позивача фактично зводились до того, що сертифікатом №6500-23-3699 від 24.08.2023 р. Херсонська Торгово - промислова палата засвідчила Товариству з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" наявність форс-мажорних обставин (зокрема труднощі, затримки з проведенням SWIFT-платежів в Україну), які унеможливили в період з 26.02.2023 року і по 25.05.2023 року виконання обов`язку перед Національним Банком України та ГУ ДПС України в Чернівецькій області, а саме: обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором №26/10-22 від 26.10.2022 року після здійснення платежу 28.10.2022 року і до 28.04.2023 року.

Також, іншим сертифікатом № 6500-23-3698 від 24.08.2023 р. Торгово-промислова палата України засвідчила Товариству з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" наявність форс-мажорних обставин (зокрема й труднощі, затримки з проведенням SWIFT- платежів в Україну), які унеможливили в період з 26.02.2023 року і по 07.07.2023 року виконання обов`язку перед Національним Банком України та ГУ ДПС України в Чернівецькій області, а саме: обов`язку своєчасного завершення імпортної операції за Договором № 221101 від 01.11.2022 року після здійснення платежів 02.11.2022 р., 04.11.2022р., 09.11.2022 року і відповідно до 02.05.2023 року, 04.05.2023 року, 09.05.2023 року.

Відтак, як на підставу для звільнення від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків за операціями та, як наслідок нарахування пені, позивач посилається на наявність зазначених вище сертифікатів.

Надаючи оцінку вказаним аргументам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із ч.4 ст.13 Закону № 2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Відповідно до абз.1, 2 ст.13 Закону №2473-VIII, у разі, якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Відповідно до норм ч.2 ст.14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Згідно із приписами ч.1 ст.14 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

За положеннями абз.1 ч.7 ст.13 Закону №2473-VIII, у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

Судом враховано, що під час адміністративного оскарження позивачем додано копії сертифікатів на підтвердження неможливості виконати умови контрактів через наявність форс-мажорних обставин, хоча на момент проведення перевірки такі були відсутні.

Однак колегія суддів зазначає, що ключовою ознакою форс-мажору, є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання.

Водночас, сама по собі обставина про те, що виникли затримки та труднощі з проведенням SWIFT платежів, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, чи існує реальна можливість їх виконати чи ні. Труднощі з проведенням SWIFT платежів, як обставина непереборної сили, є підставою для звільнення від відповідальності за прострочення строків за контрактом лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних з нею обставин юридична або фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні скаржник, який посилається на них, як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинен довести їх наявність не тільки самих по собі, але й те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

У разі здійснення підприємницької діяльності, суб`єкт господарювання має усвідомлювати, що господарська діяльність здійснюється ним на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків у результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення.

Колегія суддів погоджується із тим, що наявні в справі сертифікати торгово - промислової палати не можуть підтвердити виникнення форс-мажорних обставин саме до правовідносин, на підставі яких було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, з огляду на те, що під час розгляду даного спору, позивач не надав документів, визначених Законом України "Про валюту і валютні операції", які продовжують (зупиняють) строки розрахунків, встановлені НБУ, за операціями "з імпорту товарів за зовнішньоекономічними контрактами або зупиняють строк нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за контрактом. Підстави для зупинення перебігу строків розрахунків за операціями та нарахування пені відсутні.

Так, форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань, проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.

Наявність складу валютного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.13 Закону №2473-VIII, законодавець пов`язує, в першу чергу, з фактом вчинення резидентом дій або допущення бездіяльності, що зумовили недотримання граничних строків поставки за імпортними операціями.

При цьому, значення має не лише сам факт допущення вчинення відповідних дій чи допущення бездіяльності, а й також можливість резидента вплинути на перебіг таких строків.

Валютне правопорушення фактично є правовою підставою юридичної відповідальності, а відтак, як і будь-яке інше правопорушення, характеризується сукупністю об`єктивних і суб`єктивних ознак, що утворюють його склад.

Нормами статті 109 ПК України, чітко визначено випадки, коли необхідною умовою є встановлення вини. Відтак, спірні обставини у даній адміністративній справі не входять до вказаного переліку.

Тобто, відповідальність за податкове правопорушення має бути передбачена саме ПК України, проте за порушення вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (п.109.2 ст.109 ПК України), відповідальність передбачена Законом України "Про валюту і валютні операції".

Суд наголошує, що діючи на власний ризик в межах умов контракту, позивач не був позбавлений можливості врегулювати договірні відносини з урахуванням загальнодоступних правил валютного контролю, врахувавши ризики їх недодержання контрагентом в Україні.

Судом звертається увага також і на те, що в представлених суду сертифікатах про форс-мажорні обставини, Херсонською Торгово-промисловою палатою констатовано саме про затримки і труднощі з проведенням SWIFT платежів, що само по собі не створює непереборних обставин взагалі не проводити такі платежі у визначені законодавством строки, а тим паче виконання нерезидентом обов`язку по поставці товарів.

З урахуванням зазначених обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивачем було порушено граничні строки розрахунків за імпортними контрактами, а нарахована пеня за спірним податковим повідомленням-рішенням є правомірною, тому таке рішення не підлягає скасуванню.

Щодо доводів апелянта про звільнення від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширення Covid-19, колегія суддів зазначає наступне.

У спірних відносинах норми Податкового кодексу України застосовуються лише в частині, що стосується здійснення податкового контролю: проведення документальної позапланової перевірки, оформлення її результатів, прийняття рішення за її наслідками. Водночас розмір, вид відповідальності за вчинення порушення в частині своєчасності проведення розрахунків по експортно-імпортних операціях, визначається спеціальним законом Законом України "Про валюту і валютні операції".

Колегія суддів вважає, що неприйнятно поширювати норми ПК України, якими врегульовано види, підстави притягнення до відповідальності до порушень своєчасності проведення розрахунків по експортно-імпортних операціях.

Аналогічна правова позиція висвітлена Верховним Судом, зокрема, щодо питання застосування п.109.1 ст.109 ПК України, у постанові від 28.07.2022 у справі № 826/1078/15, згідно якої "спеціальними нормами для правовідносин щодо розрахунків у іноземній валюті станом на час дії спірних відносин були норми Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" №185/94-ВР - VIII, а не норми Податкового кодексу України. Відтак для пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті застосування статті 109 ПК України є неприйнятним. Норми цього Кодексу застосовуються в зазначених вище правовідносинах лише щодо процедури здійснення контролю за дотриманням порядку здійснення розрахунків в іноземній валюті, визначеного Законом, а не в частині матеріально-правових норм, які регулюють правовідносини у сфері сплати податків і зборів".

Аналогічним чином, не слід поширювати норми ПК України в частині дії карантину, пов`язаного з COVID-19, на спірні відносини, адже вони регулюються Законом України "Про валюту і валютні операції" і мають перевагу над нормами ПК України.

Колегія суддів вважає, що на спірні правовідносини не поширюються норми ПК України в частині дії мораторію, пов`язаного з COVID-19.

Разом із тим, суд зазначає, що твердження апелянта щодо заборони застосовувати пеню за порушення строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічних відносин у період дії карантину відповідно до п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України є необґрунтованими, зважаючи також і на норми ПК України. Пунктом 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті. Згідно підпункту 69.2 "б" пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім, зокрема, документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями. Абз.18 пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України (набрав чинності з 27.05.2022 та діяв до 01.08.2023) встановлювалося, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються. Отже вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних санкцій на період дії воєнного, надзвичайного стану та на період дії карантину, пов`язаного з COVID-19, не застосовувалися у періоді з 27.05.2022 по 31.07.2023.

Постановою Кабміну України від 27.06.2023 № 651 скасовано карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Таким чином з 24.00 години 30.06.2023 дія карантину скасована.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що до позивача правомірно (виходячи і з норм ПК України) застосовано пеню за порушення строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічних відносин.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЕАНДА" залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Курко О. П. Боровицький О. А.