Справа № 320/8400/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 червня 2024 року №320/8400/24

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Білоноженко М.А.,

за участю секретаря судового засідання Циганенка А.А.,

представника позивача Кучеренка О.І.,

представника відповідача Стретович М.О.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Києві у підготовчому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
доКиївської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 45/9)
провизнання протиправними дій, скасування окремого положення індивідуального акта,
встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської прокуратури, в якому просив суд:

- визнати протиправними дії керівника відділу 09/2 Київської міської прокуратури Пижук Яни щодо виставлення ОСОБА_1 негативної оцінки у звіті про оцінку якості роботи прокурора за 2023 рік;

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язки керівника Київської міської прокуратури Вдовиченко М.С. №2198к від 29.11.2023 в частині затвердження негативної оцінки ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

Представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовано тим, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, оскільки останній ознайомився з оскаржуваним наказом 08.12.2023, а звернення до суду мало місце лише 08 лютого 2024 року.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій останній навів заперечення щодо доводів, викладених у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду, а саме зауважив на тому, що позивача не було ознайомлено з затвердженим посадовими особами відповідача, де безпосереднім керівником пізніше були від руки написані підстави для виставлення негативної оцінки в графі 4, що й стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу.

Позивач наголосив на тому, що в місячний строк вчинив дії з метою встановлення обставин прийняття оскаржуваного наказу, з метою вчасного звернення до суду, проте, відповідач запитуванні документи (докази) надав лише 31 січня 2024 року.

В підготовчому судовому засіданні, призначеному на 04.06.2024, представником відповідача було підтримано клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропущеним строком звернення до суду.

Позивач заперечив проти задоволення вказаного клопотання.

Розглянувши матеріали справи, що стосуються заявленого клопотання суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини першої статті 183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Пунктом першим частини другої статті 183 КАС України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Підстави для залишення позовної заяви без розгляду визначені статтею 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Так відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частинами третьою та четвертою статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України є наявність умов, визначених частинами третьою або четвертою статті 123 цього Кодексу, а саме пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду, якщо суд визнає причини пропуску такого строку неповажними.

Строки звернення до адміністративного суду визначено статтею 122 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як слідує з матеріалів позовної заяви позивач обіймав посади прокурора Київської міської прокуратури, а отже проходить публічну службу в органах прокуратури.

Таким чином, заявлена позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу №2198к від 29.11.2023 року в частині затвердження негативного результату оцінювання якості роботи ОСОБА_2 стосується проходження позивачем публічної служби в органах прокуратури, а отже відповідно до положень частини 5 статті 122 КАС України строк для звернення до суду з такою позовною вимогою становить один місяць та у силу вимог абзацу першого частини 2 статті 122 КАС України обчислюється з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Стверджуючи про пропуск позивачем місячного строку звернення до суду, установленого частиною п`ятою статті 122 КАС України, відповідач покликається на те, що позивачу було відомо про положення чинного законодавства, якими встановлено порядок оцінювання якості роботи прокурорів, зокрема обласних прокуратур, а також підстави і порядок їх преміювання за результатами такого оцінювання. Крім того, відповідач вказує, що позивачу стало відомо про оскаржуваний наказ 08.12.2023, що останнім не заперечувалось.

Проте, суд критично оцінює такі доводи відповідача з огляду на наступне.

Предметом оскарження у цій справі є наказ Київської міської прокуратури №2198к від 29.11.2023 року.

Зазначений наказ є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень, яким, зокрема затверджено негативний результат оцінювання якості роботи позивача, та з яким позивач безпосередньо пов`язує наявність свого порушеного права на отримання премії за відповідний календарний рік.

Тому для визначення початку перебігу строку звернення з позовом до суду з вимогою про визнання протиправним та скасування цього наказу визначальним є встановлення факту, коли позивач дізнався або ж повинен був дізнатися про наявність такого індивідуального акта суб`єкта владних повноважень.

Як слідує з матеріалів справи 08.12.2023 позивач ознайомився з оскаржуваним наказом щодо себе.

При ознайомленні з оскаржуваним наказом, позивачу не надали для ознайомлення також Звіт про оцінку якості роботи прокурора за 2023 рік, який є негативним, в якому було від руки проставлено в графі 4 підстави та причини такої негативної оцінки, вчиненні безпосереднім керівником позивача.

В той же час, представник позивача в місячний термін звернувся до відповідача з адвокатським запитом з метою отримання доказів, зокрема, але не виключно копії звіту про оцінку якості роботи прокурора за 2023 рік, з відповідними відмітками.

Відтак, саме з моменту отримання відповіді на запит, яким позивачу надано запитуванні документи, позивач і повинен був дізнатися про наявність порушеного права відповідачем, з яким він безпосередньо пов`язує наявність свого порушеного права на отримання премії за відповідний календарний рік.

Більше того, суд звертає увагу на той факт, що позивачем в місячний термін сформовано позовну заяву та направлено останню за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду, проте така позовна заява, як на момент отримання відповіді від відповідача так і на момент розгляду даного клопотання не зареєстрована уповноваженим працівником суду.

Вказана інформація також підтверджується інформацією з автоматизованої системи діловодства спеціалізованого суду ДСС, що позовна заява адвокатом Кучеренком Олександром Ігоровичем подана в інтересах ОСОБА_1 надіслана до суду 26.12.2023 о 13:45, отримана судом 26.12.2023 о 13:51, проте не зареєстрована.

Зважаючи на викладене, у спірному випадку відсутні необхідні умови, передбачені частиною третьою статті 123 КАС України, що виключає можливість залишення позовної заяви позивача без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 240 КАС України.

Беручи до уваги викладені обставини у сукупності, враховуючи доводи позивача, наведені у відповіді на відзив та позовній заяві, суд уважає, що позивач не пропустив строк звернення з цим позовом до суду, а тому відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є безпідставною, а тому в її задоволенні належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 166,167,262,241,243,248 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку: певністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду: протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту.

Суддя Білоноженко М.А.

Повний текст ухвали складено 04 червня 2024 року.