Справа № 280/1777/23
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2024-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 травня 2024 року

м. Київ

справа № 280/1777/23

адміністративне провадження № К/990/19722/24

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В., перевірив касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у справі №280/1777/23 за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» про стягнення адміністративно-господарських санкцій та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області звернулося до суду з позовом, в якому просило стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» (далі - ТОВ «БАРВІНОК-ІНВЕСТ») адміністративно-господарські санкції в розмірі 64946,98 грн.

Після відкриття провадження в справі ТОВ «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» подало зустрічний позов про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 23 грудня 2022 року №17 про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення законодавства про ціни і ціноутворення.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року в задоволенні позову Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області відмовлено.

Зустрічний позов ТОВ «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправним, скасування рішення задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення законодавства про ціни і ціноутворення від 23 грудня 2022 року №17, прийняте Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» застосовано адміністративно-господарські санкції в загальному розмірі 64946,98 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 березня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області задоволено.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року скасовано та у задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» відмовлено.

Позов Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області задоволено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» до Державного бюджету адміністративно-господарські санкції в розмірі 64946 (шістдесят чотири тисячі дев`ятсот сорок шість) грн 98 коп., застосовані на підставі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 23 грудня 2022 року №17.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2024 року касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у справі за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» про стягнення адміністративно-господарських санкцій та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення - повернуто особі, яка її подала.

21 травня 2024 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» повторно надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у справі №280/1777/23. Скаржник просить скасувати оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним. Тому касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами, які необхідно вказати у формі, визначеній пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України.

Зі змісту повторно поданої касаційної скарги вбачається, що скаржник як на підставу касаційного оскарження посилається на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

Зокрема, скаржник зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема, щодо застосування підпункту 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України (далі - ПК України) - в частині порядку повідомлення органом, уповноваженим приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, суб`єкта господарювання, для можливості направлення ним своїх зауважень.

Так, пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадках, зокрема, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

Водночас, Верховний Суд зазначає, що оскарження судових рішень з підстави, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а і визначення норми (норм) права, що потребує висновку, підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, тощо), а також значення, у чому, на думку скаржника, полягає неправильне застосування норми права, щодо якої необхідний висновок Верховного Суду та який вплив такий висновок буде мати для вирішення спору по суті.

Разом з цим, в ухвалі від 29 квітня 2024 року Верховним Судом скаржнику надані ґрунтовні пояснення щодо заявленої ним підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, а також щодо посилання скаржника на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування підпункту 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.

Зокрема, було роз`яснено про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження за пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, оскільки доводи касаційної скарги лише ґрунтуються на висновках суду першої інстанції щодо трактування ним підпункту 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, проте за текстом оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції вбачається, що ця норма апеляційним судом не застосована. Суд апеляційної інстанції лише зазначив, що суд першої інстанції, визначаючи порушення з боку Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області процедури прийняття оскаржуваного рішення, а саме ненаправлення на адресу ТОВ «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» Акту фактичної перевірки, неповідомлення про його надходження від податкового органу, не навів жодну норму матеріального права, яка вимагає вчинення відповідних дій від органу Держпродспоживслужби..

Суд зазначає, що скаржником так і не були враховані зауваження, викладені в ухвалі Верховного Суду від 29 квітня 2024 року.

При цьому, стаття 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що формальне посилання на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах та незгода із встановленими обставинами справи та прийнятим судовим рішенням, не може вважатись належним обґрунтуванням підстави касаційного оскарження судового рішення, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

З огляду на викладене, Суд вважає недоведеними посилання скаржника на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу касаційного оскарження.

Інших підстав, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України, скаржником не зазначено.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Суд звертає увагу скаржника, що суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

При цьому, такий недолік касаційної скарги зумовлює її повернення одноособово суддею, без аналізу колегією суддів дотримання решти вимог, визначених статтею 330 КАС України.

За таких обставин, касаційна скарга підлягає поверненню як така, що не містить належно обґрунтованих підстав касаційного оскарження.

Зважаючи на те, що касаційну скаргу повернуто, суд не вирішує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 328, 330, 332 КАС України,

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у справі №280/1777/23 за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» про стягнення адміністративно-господарських санкцій та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРВІНОК-ІНВЕСТ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити скаржнику та іншим учасникам справи за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет» (у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку), а касаційну скаргу та додані до неї матеріали - у спосіб їхнього надсилання до суду адресатом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Кашпур