Справа № 160/274/23
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2024 року Справа № 160/274/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняЕмріх Ю.П.
представника прокуратури представника позивача представника відповідача1 представника відповідача 2 представників третьої особи Батуріна А.В. Прокопенко Ю.В. Ярличенко І.В. Селін Д.А. Селіна Д.В., Білоконя С.С.
Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області (далі - заявник) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради (далі - позивач) з позовом про:
- визнання протиправною бездіяльності Дніпровської міської ради (далі - відповідач), яка полягає у неукладенні з позивачем охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури місцевого значення з охоронним №122 - «Палац профілактики» за адресою: м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул.Профілактича, 1) 1, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768;
- зобов`язання відповідача протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з позивачем охоронний договір на об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури місцевого значення з охоронним №122 - «Палац профілактики» за адресою м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком -вул.Профілактича, 1) 1, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768;
- визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у неприведенні до належного стану об`єкту культурної спадщини - пам`ятки архітектури місцевого значення з охоронним №122 - «Палац профілактики» за адресою: м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул.Профілактича,1) 1, шляхом здійснення консерваційних робіт;
- зобов`язання відповідача привести до належного стану об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури місцевого значення з охоронним №122 «Палац профілактики» за адресою: м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул.Профілактича, 1) 1, шляхом здійснення консерваційних робіт;
- визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у неприведенні до належного стану об`єкту культурної спадщини - пам`ятки архітектури місцевого значення з охоронним №122 «Палац профілактики» за адресою: м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул.Профілактича, 1) 1, шляхом здійснення реставраційних робіт;
- зобов`язання відповідача привести до належного стану об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури місцевого значення з охоронним №122 «Палац профілактики» за адресою: м.Дніпро, вул.Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул. Профілактича, 1) 1, шляхом здійснення реставраційних робіт.
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що під час реалізації представницьких повноважень керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради встановив порушення вимог чинного законодавства у сфері охорони об`єктів культурної спадщини, яка зумовлена бездіяльністю Дніпровської міської ради, як власника пам`ятки архітектури місцевого значення, що полягає у неукладені з Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури місцевого значення з охоронним №122 - «Палац профілактики» за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня, 1 (проспект Сергія Нігояна, 53 (Калініна проспект, 53) назва за обліком - вул. Профілактича, 1) на умовах і в порядку, визначених Порядком № 1768.
Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями справу на розгляд передано судді Каднікова А.В.
Ухвалою від 06 березня 2023 року суд відкрив провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами, розгляд справи по суті розпочати 04.04.2023 року.
Ухвалою від 27 березня 2023 року суд у задоволенні клопотання Громадської організації «Платформа громадський контроль» про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача по справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовив.
Ухвалою від 10 квітня 2023 року суд у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по адміністративній справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовив.
Ухвалою від 10 квітня 2023 року суд у задоволенні клопотання Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області про залучення співвідповідача по справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовив.
Ухвалою від 10 квітня 2023 року суд заяву Дніпровської міської ради та клопотання Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області про закриття провадження у справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено,
Суд закрив провадження в адміністративній справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвалою від 24 квітня 2023 року суд у задоволенні заяви Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області про виправлення описки в ухвалі про закриття провадження у справі за позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовив.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2023 року суд відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Громадської організаційної "Платформа Громадський Контроль" на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.04.2023 в адміністративній справі №160/274/23.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2023 року суд закінчив дії по підготовці справи до апеляційного розгляду. Розглянути справу №160/274/23 в порядку письмового провадження 28 червня 2023 року.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2023 року апеляційну скаргу Громадської організації «Платформа громадський контроль» залишено без задоволення. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року у адміністративній справі №160/274/23 - залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 31 жовтня 2023 року касаційну скаргу Громадської організації «Платформа громадський контроль» задоволено частково, скасувано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.06.2023 та ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.04.2023 у справі 160/274/23. Справу № 160/274/23 за позовом керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями справу на розгляд передано судді Ніколайчук С.В.
Ухвалою від 14 листопада 2023 року суд прийняв до провадження адміністративну справу № 160/274/23 за позовом Керівника окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
18 грудня 2023 року представник відповідача подав пояснення на позовну заяву, де зазначив, що відповідно до акта приймання-передачі основних засобів від 01.11.2018 року Комунальний заклад «Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги № 6» передав будівлю площею 4844,9 кв м по вул. Щербаня,1 Комунальному підприємству «Бюро Обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпровської міської ради (в подальшому Комунальне підприємство «Міські активи»).
Відповідач зазначає, що у Дніпровської міської ради відсутні повноваження для підписання охоронного договору адже це представницький орган місцевого самоврядування, а належним підписантом є КП «Міські активи» Дніпровської міської ради відповідно до покладених обов`язків.
05 січня 2023 року між Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради та Комунальним підприємством «Міські активи» Дніпровської міської ради (балансоутримувач) уклали охоронний договір № 13/6-1, тому, на думку відповідача, укладений договір унормовує спірні питання щодо режиму використання, відновлення та охорони об`єкта культурної спадщини пам`ятки, у зв`язку з чим на цей час відпали будь-які підстави для звернення керівника прокурора до суду з цим позовом.
22 грудня 2023 року представник Західної окружної прокуратури міста Дніпра надав до суду заяву про зміну позовних вимог, у яких просив:
Ухвалою від 25 грудня 2023 року суд залучив Комунальне підприємство «Міські активи» Дніпровської міської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача до участі у справі № 160/274/23.
Суд переніс розгляд справи на 08.02.2024 року.
Призначив підготовче засідання на 29 лютого 2024 рік о 13:30.
28 лютого 2024 року Комунальне підприємство «Міські активи» надало відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позивач у відповідності до пункту 4.1.12. Положення про управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням міської ради № 102/35 від 10.00,2018 року «Про затвердження Положення про управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради» - «Виконує функції замовника з укладанням з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інших заходів щодо охорони культурної спадщини».
Тобто позивач, в особі якої в інтересах держави звернувся до суду керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області, може самостійно виконати всі ті вимоги, що стали підставою для звернення до суду, а тому відсутні були підстави для такого звернення з відповідними вимогами до Дніпровської міської ради (яка між іншим не має таких повноважень), а також не марними було б витрачання бюджетних коштів на сплату судового збору.
26 лютого 2024 року Дніпровська міська рада надала відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування правової позиції зазначила, що у Дніпровської міської ради відсутні повноваження для підписання охоронного договору, адже це представницький орган місцевого самоврядування, а належним підписантом є балансоутримувач КП «Міські активи Дніпровської міської ради».
05.01.2023 між Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради та Комунальним підприємством «Міські активи» Дніпровської міської ради (далі-Балансоутримувач) уклали охоронний договір № 13/6-1 (далі-Договір).
Відповідно до п. 13 Договору балансоутримувач взяв на себе зобов`язання виконати такі роботи: - замовлення науково проектної документації та проведення протиаварійних та/або/ невідкладних консерваційних робіт; - замовлення та проведення науково-дослідних робіт; -замовлення науково-проектної документації на проведення ремонтно реставраційних робіт; - проведення ремонтно реставраційних робіт на Пам`ятці.
Відповідно до листа Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради від 07.02.2024 № 4/3-38 управлінням з питань охорони культурної спадщини проведено закупівлю робіт по розроблення науково-проєктної документації на протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи (реставрація) на пам`ятці архітектури місцевого значення. Укладено договір з ТОВ «Консерваційно Реставраційний Центр» на виконання зазначених робіт. Роботи виконані, документацію виготовлено.
Наразі документація на протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи (реставрація) у відповідності до пам`ятко охоронного законодавства знаходиться на погоджені у спеціально уповноваженого органу з питань охорони культурної спадщини обласної державної адміністрації - Управління культури, туризму національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
Відповідач зазначив, що зважаючи на вищезазначене, пп.1 п. 13 договору виконано.
Ухвалою від 29 лютого 2024 року суд у задоволенні клопотання представника Дніпровської міської ради про закриття провадження у справі - відмовив.
Суд переніс розгляд справи на 14.03.2024 року, 02.04.2024 року.
Ухвалою від 14 березня 2024 року суд закрив підготовче провадження в адміністративній справі № 160/274/23 та розпочати розгляд справи по суті. Призначив розгляд справи по суті у судовому засіданні 02 квітня 2024 року о 11:30 год.
Ухвалою від 14 березня 2024 року суд у задоволенні клопотання представника Дніпровської міської ради про закриття провадження у справі - відмовив.
Суд переніс розгляд справи на 23.04.2024 року, 14.05.2024 року, 23.05.2024 року.
В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просив уточнені позовні вимоги задовольнити.
Представники відповідача у задоволенні позовних вимог заперечували.
Представники третіх осіб просили позов задовольнити у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
На підставі рішення Дніпровської міської ради №38/13 від 07.09.2016 «Про закріплення на праві оперативного управління за комунальними закладами охорони здоров`я об`єктів нерухомого майна» за Комунальним закладом «Дніпропетровський центр первинної медико-санітарної допомоги №6» на праві оперативного управління закріплено об`єкт нерухомого майна комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська - об`єкт культурної спадщини «Палац профілактики», за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня 1 про що зроблено відповідний запис № 26016135 від 27.04.2018 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Згідно із науково-проектною документацією «Історико-архітектурній опорний план. Визначення меж, режимів використання, режимів регулювання забудови історичних ареалів м. Дніпра», затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 02.09.2020 № 84/60 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра» (зі змінами), будівля за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня (Сергія Нігояна прост, (Калініна прост,53) назва за обліком - вул. Профілактична, 1) 1, є пам`яткою архітектури та містобудування Дніпропетровської області місцевого значення «Палац профілактики», охоронний номер 122.
Відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення права оперативного управління внесено 07.09.2022, індексний номер рішення 64784915.
Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернувся до начальника Управління з питань культурної спадщини Дніпровської міської ради з листом від 15.07.2022 року № 04/51-2166 вих -22 про надання інформації щодо об`єкту нерухомого майна «Палац профілактики», який знаходиться за адресою: м. Дніпро, пр. С. Нігояна, 53, зокрема чи призначались охоронні заходи для забезпечення захисту вказаного об`єкту культурної спадщини від загроз його знищення, руйнування або пошкодження, зазначивши результати таких заходів.
Листом від 25.07.2022 року № 10/3-44 Управління з питань праці охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради повідомило, що згідно із відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником пам`ятки є територіальна громада в особі Дніпровської міської ради, а право оперативного управління належить правокористувачу: Комунальний заклад «Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги № 6».
Прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернулась до Дніпровського міського голови з листом від 29.08.2022 № 04/51-2796 вих -22 про надання інформації щодо об`єкту нерухомого майна «Палац профілактики», який знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Профілактична, 1, зокрема:
- коли та на якій підставі вказаний об`єкт нерухомого майна перейшов у власність територіальної громади міста Дніпра;
- коли та на якій підставі вказаний об`єкт нерухомого майна перейшов в оперативне управління комунального закладу «Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги №6» Дніпровської міської ради;
- чи визначались межі території вказаного об`єкту культурної спадщини та чи затверджено зони його охорони;
- чи встановлювався режим використання вказаної пам`ятки та її території;
- чи укладався охоронний договір на вказану пам`ятку;
- чи проводилась інвентаризація вказаної пам`ятки архітектури, у разі не проведення прошу зазначити причини;
- який технічний стан вказаного об`єкту культурної спадщини на даний час;
- чи організовувалось розроблення відповідних програм охорони вказаної пам`ятки архітектури;
- чи призначались охоронні заходи для забезпечення захисту вказаного об`єкту культурної спадщини від загрози його знищення, руйнування або пошкодження, зазначивши результат таких заходів;
- чи здійснювалось інформування вищестоящих органів у культурної спадщини про загрозу знищення, руйнування зазначеної пам`ятки архітектури, їх результати про сформування прошу зазначити причини;
- чи здійснювались першочергові протиаварійні заходи з метою збередення пам`ятки.
19.09.2022 року № 7/11-1922 Дніпровська міська рада надала відповідь, що охоронний договір не укладений, технічний стан пам`ятки не встановлювався.
Прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернулась до Управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської облдержадміністрації з листом від 29.08.2022 № 04/51-2798 вих -22 про надання інформації щодо об`єкту нерухомого майна «Палац профілактики», який знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Профілактики,1.
Листом від 07.09.2022 № 1120/0/161-22 Управління культури, туризму, національностей і релігій надало відповідь про відсутність повної і обґрунтованої інформації стосовно об`єкту культурної спадщини «палац профілактики» (охоронний номер 122) та запропоновано звернутись до Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради.
Прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернулась до Управління з питань культурної спадщини Дніпровської міської ради з листом від 17.11.2022 № 04/51-4255 вих- 22 про надання інформації щодо об`єкту нерухомого майна «Палац профілактики», який знаходиться за адресою: м. Дніпро, вулю Профілактики,1.
Листом від 28.11.2022 № 10/3-59 Управління з питань охорони культурної спадщини надало відповідь, де зазначило, що будівля за адресою: м.Дніпро, вул. Щербаня (Сергія Нігояна просп. Калініна просп., 53) назва за обліком - вул. Профілактична, 1) є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення Дніпропетровської області «Палац профілактики», охоронний номер 122 (далі - Пам`ятка), взята на державний облік розпорядженням голови Дніпропетровської облдержадміністрації від 12.04.1996 № 158-р «Про затвердження Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення Дніпропетровської області», зокрема:
- відповідно до пункту 16, частини 1, статті 6 Закону України «Про охорони культурної спадщини» погодження відчуження або передача пам`яток місцевого значення їхніми власниками чи уповноваженими органами іншим особам у володіння, користування або управління - повноваженням органу охорони культурної спадщини адміністрації;
- відповідно до п. 5 частини 1 статті 6 Закону України «Про охорони культурної спадщини» затвердження (науково-дослідної) документації з визначення режиму використання пам`яток місцевого значення - є повноваженням органу охорони культурної спадщини обласної державної адміністрації;
- відповідно до пункту 4 частини 1, етапі 6 Закону затвердження науково- проєктної документації з визначення меж пам`ятки місцевого значення та її зон охорони - є повноваженням органу охорони культурної спадщини обласної державної адміністрації;
- управлінням надсилалося повідомлення про необхідність укладення охоронного договору;
- відповідно до етапі 23 Закону укладання охоронного договору на пам`ятку є зобов`язанням власника пам`ятки. На теперішній час охоронний договір на пам`ятку не укладено;
- охоронні заходи для забезпечення захисту вказаної пам`ятки будуть призначені за результатами укладання охоронного договору;
- загрозу знищення, руйнування або пошкодження зазначеної пам`ятки не встановлено, Управління культури, туризму, національностей і релігій не інформувалося;
- огляд Пам`ятки проводився в рамках інвентаризації пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення;
- розпорядження (приписи) щодо зобов`язання привести Пам`ятку до належного стану будуть призначені за результатами укладання охоронного договору;
- технічний стан пам`ятки встановлюється в межах укладання охоронного договору (Постанова Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 року №1768), оскільки охоронний договір не укладений, технічний стан Пам`ятки не встановлювався;
- загрозу знищення, руйнування або пошкодження Пам`ятки не встановлено, вищестоящі органи у сфері охорони культурної спадщини не інформувалися;
- порушення збереження Пам`ятки не встановлено, фінансові санкції визначені ст. 44 Закону не застосовувалися;
- порушення збереження Пам`ятки не встановлено, інші правові заходи не застосовувалися.
Таким чином, прокуратурою встановлено, що протягом тривалого часу (з 2016 року по день подання позову) заходів щодо зобов`язання Дніпровської міської ради укласти охоронний договір з метою забезпечення схоронності пам`ятки культурної спадщини «Палац профілактики» до цього часу не вжито та приведення до належного стану об`єкта культурної спадщини шляхом здійснення консерваційних та реставраційних робіт, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діють на момент виникнення спірних правовідносин та релевантні їм джерела права.
Стосовно повноважень прокуратури на звернення до суду із заявленою позовною заявою.
Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).
Відповідно до ч. 3 - 5 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно із абз. 1 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частини четверта стаття 23 вказаного вище Закону).
Зі змісту частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII випливає, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.
Перший випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Проте підстави представництва інтересів держави прокуратурою в цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює їх неналежно.
Таке нездійснення захисту полягає в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень: він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їхнього захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
Водночас здійснення захисту неналежним чином полягає в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
Проте неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їхнього захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача/відповідача.
Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, та які є підставами для звернення прокурора до суду.
Суд вивчив матеріали справи, у яких позивач довів, що Західною окружною прокуратурою у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» на адресу Управління з питань охорони культурної спадщини скеровувались листи № 04/51-2166вих-22 від 15.07.2022 року, № 04/51 -4255вих-22 від 17.11.2022, на адресу Дніпровської місткої ради від 29.08.2022 № 04/51-2796 вих -22 тощо, з вимогою надати інформацію та всі наявні підтверджуючі документи щодо охоронних заходів, які здійснював з метою утримання пам`ятки архітектури та містобудування місцевого значення з охоронним номером № 122 -«Палац профілактики» за адресою: м. Дніпро, пр. Щербина,1 (назва за обліком - віл Профілактична, 1).
Разом з тим, в порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини Дніпровська міська рада з моменту набуття у 1991 році права власності та внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 13.07.2017 про права власності на будівлю за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня, 1 (назва за обліком - вул. Профілактича, 1) всупереч вимогам Закону України «Про охорону культурної спадщини» ухиляється від укладення охоронного договору на пам`ятку та її приведення до належного стану шляхом здійснення першочергових робіт з реставрації та консервації, у зв`язку із чим тривалий час пам`ятка залишається без належного захисту, а вжиті Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради заходи виявились недостатніми.
Відповідно до листа Управління з питань охорони культурної спадщини №10/3-59 від 28.11.2022 управлінням надсилалось повідомлення на адресу Дніпровської міської ради про необхідність укладення охоронного договору, що Дніпровською міською радою в свою чергу проігноровано. Інших заходів реагування управлінням не вчинялись, в тому числі і звернень до суду. Причин, з яких це зроблено не було управлінням не навело.
Враховуючи встановлені порушення пам`яткоохоронного законодавства щодо перебування пам`ятки архітектури місцевого значення із найменуванням «Палац профілактики» та охоронний № 122, що розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня, 1 (назва за обліком - вул. Профілактича, 1) в занедбаному стані та без належного правового захисту, існують безумовні підстави для вжиття заходів представницького характеру з метою забезпечення укладення охоронного договору на пам`ятку та її приведення до належного стану шляхом проведення першочергових робіт із реставрації та консервації.
Отже, уповноважений орган протягом декількох років застосовував до відповідача недостатні та неефективні заходи, які фактично сприяють доведенню об`єкта культурної спадщини до руйнування. Це, на переконання прокурора, свідчить про бездіяльність Дніпровської міської ради щодо тривалого порушення інтересів держави, що є підставою для вжиття саме прокуратурою заходів представницького характеру в порядку, визначеному в ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
З урахуванням вищенаведеного, суд зробив висновок, що прокурор повною мірою довів здійснення неналежним чином захисту інтересів держави у сфері охорони культурної спадщини Дніпровською міською радою та пасивну поведінку управління щодо захисту належним чином спірного об`єкту, що надало прокурору право на звернення до суду в інтересах держави із цим позовом.
Стосовно суті заявлених позовних вимог.
Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 8 червня 2000 року № 1805-ІІІ (далі Закон №1805-ІІІ).
У Преамбулі згаданого Закону встановлено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.
Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
Згідно із статтею 1 Закону №1805-ІІІ передбачено, що об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.
Пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - це об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.
Охорона культурної спадщини - це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.
Частиною 1статті 3 Закону № 1805-ІІІ визначено, що державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.
До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.
За змістом пункту 17 частини 1статті 6 Закону № 1805-ІІІ встановлено, що до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить укладення охоронних договорів на пам`ятки.
Частинами 1, 3 та 4статті 23 Закону № 1805-ІІІ передбачено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.
Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.
Власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору (ч. 1ст. 24 Закону № 1805-ІІІ).
Статтею 25 Закону № 1805-ІІІ визначено, що надання об`єктів культурної спадщини, що є пам`ятками, в користування юридичним та фізичним особам з науковою, культурно-освітньою, туристичною та іншою метою здійснюється з дотриманням встановлених цим Законом вимог. Юридичні та фізичні особи, у користуванні яких перебувають пам`ятки, відповідають за їхню збереженість і зобов`язані дотримувати вимог органів охорони культурної спадщини. Юридичні та фізичні особи зобов`язані забезпечити збереженість пам`яток на землях, якими вони користуються, та укладати з органами охорони культурної спадщини охоронні договори.
З аналізу вищенаведених норм права слідує, що об`єкти культурної спадщини охороняються законом навіть при відсутності належним чином укладеного охоронного договору. В той же час, охоронний договір встановлює чіткі вимоги для збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.
Пунктом 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768(далі - Порядок № 1768) передбачено, що, власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована (п. 1 Порядку №1768).
У пункті 5 Порядку № 1768 зазначено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.
Таким чином, з аналізу положень Закону № 1805-ІІІ та Порядку № 1768 слідує, що юридичні або фізичні особи, у власності яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи. Тобто, обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини, і саме власник повинен бути його ініціатором.
Суд встановив, що згідно із науково-проектною документацією «Історико-архітектурній опорний план. Визначення меж, режимів використання, режимів регулювання забудови історичних ареалів м. Дніпра», затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 02.09.2020 №84/60 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра» (зі змінами), будівля за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня (Сергія Нігояна прост, (Калініна прост,53) назва за обліком - вул. Профілактична, 1) 1 є пам`яткою архітектури та містобудування Дніпропетровської області 'спевого значення «Палац профілактики», охоронний номер 122.
Із наведених обставин слідує, що вказана будівля має статус об`єкту культурної спадщини, а, відповідно, підпадає під об`єкти, які охороняються державою в силу вимог Закону №1805-ІІІ.
На підставі рішення Дніпровської міської ради № 42/47 від 24.07.2019 року «Про припинення права оперативного управління на будівлю по вул. Щербаня,1» право на оперативного управління Комунального закладу «Дніпропетровський центр первинної медико-санітарної допомоги № 6» на будівлю загальною площею 4 844,9 кв.м. по вул. Щербаня, буд 1 було припинено, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення оперативного управління від 07.09.2022, індексний номер 64784915, тому територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради є єдиним власником будівлі, загальною площею 4 844,9 кв.м. по вул. Щербаня, буд 1.
У зв`язку із цим, слід зробити висновок, що належним суб`єктом владних повноважень, який мав укласти охоронний договір, є Дніпровська міська рада.
Пунктом 3 рішення 48/27 змінено найменування підприємства (пункт 1 цього рішення) з «Комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпровської міської ради» на «Комунальне підприємство «Міські активи» Дніпровської міської ради».
Відповідно до п. 5 рішення 48/27 вирішено підпорядкувати Комунальне підприємство «Міські активи» Дніпровської міської ради департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.
Відповідно до п. 2.2 статуту Комунального підприємства «Міські активи» Дніпровської міської ради затвердженого рішенням 48/27 предметом господарської діяльності підприємства для реалізації зазначеної мети є управління нерухомим майном, що перебуває у комунальній власності Дніпровської міської територіальної громади.
Відповідно до п. 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі - Порядок), власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини, і саме власник повинен бути його ініціатором.
Отже, Дніпровська міська рада протягом одного місяця з моменту набуття права власності на пам`ятку культурної спадщини була зобов`язана укласти охоронний договір.
Із вказаних вище встановлених судом обставин, суд зробив висновок, що всупереч імперативних приписів Закону №1805-ІІІ саме Дніпровська міська рада та Комунальне підприємство «Міські активи» не виконали свого обов`язку з укладення охоронного договору з органом охорони культурної спадщини на вказану вище пам`ятку архітектури згідно із строками передбаченими законом протягом одного місяця починаючи з моменту набуття права власності і до 2023 року, коли договір було укладено.
Згідно із абзацами 15, 20 ч. 1 ст. 1 Закону №1805-ІІІ консервація - це сукупність науково обґрунтованих заходів, які дозволяють захистити об`єкти культурної спадщини від подальших руйнувань і забезпечують збереження їхньої автентичності з мінімальним втручанням у їхній існуючий вигляд; реставрація - це сукупність науково обґрунтованих заходів щодо укріплення (консервації) фізичного стану, розкриття найбільш характерних ознак, відновлення втрачених або пошкоджених елементів об`єктів культурної спадщини із забезпеченням збереження їхньої автентичності.
Консерваційні роботи на пам`ятках визначаються необхідністю фізичного збереження пам`ятки в існуючому вигляді, максимального збереження автентичності об`єкта його культурної та історичної цінності, мінімального втручання в історичну субстанцію.
Роботи з консервації пам`ятки можуть бути превентивними (запобіжними) або стабілізуючими, тобто визначатися наявністю такого технічного стану пам`ятки, коли з`являється загроза її збереженню, мають місце ознаки деформації і наслідки руйнівної дії, нерідко аварійного характеру.
У свою чергу реставраційні роботи, окрім фізичного збереження історичного вигляду пам`ятки, максимального збереження автентичності об`єкта, його культурної та історичної цінності, мінімального втручання в історичну субстанцію, передбачають відновлення частково втрачених чи пошкоджених елементів, розкриття характерних елементів об`єкта.
Тобто повноцінне приведення пам`ятки до належного стану можливе лише шляхом проведення комплексу робіт з консервації та реставрації.
Саме у такому випадку об`єкт культурної спадщини буде відновлений та поверне свій первозданний вигляд.
Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону №1805-ІІІ консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації.
Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток передує проведення необхідних науково- дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.
Під час розгляду цієї справи, 05.01.2023 року між Управлінням з питань праці охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради та Комунальним підприємством «Міські активи» Дніпровської міської ради (балансоутримувач)уклали охоронний договір № 13/6-1.
Термін дії цього договору з моменту укладання до зміни балансоутримувача/власника.
Відповідно до п. 11 договору балансоутримувач зобов`язаний своєчасно проводити поточний та капітальний ремонт пам`ятки (її частини) і роботи з упорядження території Пам`ятки. Виконувати реставраційні, ремонтні та інші роботи в терміни, передбачені пунктом 13 цього договору, а у разі потреби - в терміни, визначені окремим розпорядженням органу охорони.
Відповідно до п. 13 договору балансоутримувач взяв на себе зобов`язання виконати такі роботи:
- замовлення науково проектної документації та проведення протиаварійних та/або/ невідкладних консерваційних робіт;
- замовлення та проведення науково-дослідних робіт;
- замовлення науково-проектної документації на проведення ремонтнореставраційних робіт;
- проведення ремонтно реставраційних робіт на Пам`ятці.
Відповідно до листа Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради від 07.02.2024 № 4/3-38 управлінням з питань охорони культурної спадщини проведено закупівлю робіт по розроблення науково-проєктної документації на протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи (реставрація) на пам`ятці архітектури місцевого значення. Укладено договір з ТОВ «Консерваційно Реставраційний Центр» на виконання зазначених робіт. Роботи виконані, документацію виготовлено.
Відповідач зазначає, що наразі документація на протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи (реставрація) у відповідності до пам`ятки охоронного законодавства знаходиться на погоджені у спеціально уповноваженого органу з питань охорони культурної спадщини обласної державної адміністрації - Управління культури, туризму національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації, тому пп.1 п. 13 договору виконано.
Проте така обставина не може свідчити про виконання законодавчо встановленого обов`язку щодо приведення пам`ятки до належного стану її власником, адже виконано лише пп 1 п. 13 з чотирьох підпунктів п.13 і фактично з 2016 року об`єкт, який потребує реставрації і конвервації, так і не приведено у належний стан.
З огляду на те, що право власності на пам`ятку не може використовуватися на шкоду суспільству та його інтересам у сфері охорони культурної спадщини, Дніпровська міська рада несе першочергову відповідальність за збереження такого об`єкта.
Суд також погоджується із доводами позивача про те, що бездіяльність (не проведення консерваційних та реставраційний робіт) щодо цієї пам`ятки з кожним роком погіршує її стан через дію природних чинників, призводить до збільшення як кількості та обсягу робіт, так і їх загальної вартості, а також може спричинити повне руйнування та неможливість відновлення пам`ятки, що наразі перебуває у критичному аварійному стані, як видно з фотокопій наявних в матеріалах справи. В судовому засіданні цей факт сторонами не заперечувався.
Враховуючи, що протягом 2018-2023 років Дніпровська міська рада, як власник охронного об`єкта № 122 не вчинила активних дій по проведенню і завершеню консерваційно-реставраційних робіт цього об`єкту, а лише завершила перший етап - підписання охоронного договору і розроблення технічної документації, суд має обґрунтовані підстави вважати, що якщо решта етапів займе стільки ж часу як і попередні, то спірний об`єкт буде повністю непридатний до віднослення з огляду на його поточний стан на момент розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону № 1805-ІІІ у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).
Норма згаданої статті передбачає солідарний обов`язок суб`єктів, тобто приведення пам`ятки до належного стану покладається одночасно як на її власника, так і на особу, в управлінні якої перебуває такий об`єкт.
Таким чином, проведення робіт із консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту до належного стану об`єкту культурної спадщини - пам`ятки архітектури місцевого значення з охоронним №122 - «Палац профілактики» за адресою: м. Дніпро, вул. Щербаня (Сергія Нігояна просп., (Калініна просп.,53) назва за обліком - вул. Профілактича,1) 1 має здійснюватись відповідачами у справі.
У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011р. № 19-рп/2011зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. З Конституції України); для здійснення такої діяльності органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії.
У постанові від 15.07.2019 року. у справі № 420/5625/18 Верховний Суд зробив висновок, що під судовим захистом прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права; обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.
Право суспільства на збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, гарантоване статтею 54 Конституції України.
Щодо строку звернення прокурора до суду з цим позовом, то суд зазначає, що на дату звернення до суду не припинили існувати підстави для такого звернення, тобто відсутні порушення строків звернення до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд зробив висновок, що позовні вимоги частковому підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно із частиною другою статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Відтак, оскільки у цій справі задоволено позов суб`єкта владних повноважень, тому судові витрати у вигляді сплаченого судового збору з відповідача стягненню не підлягають.
Керуючись статтями 241-246, 293, 295, 297 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 05 червня 2024 року.

Суддя С.В. Ніколайчук