Справа № 712/466/24
Суддя: Пироженко (В.Д.) В. Д.
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 712/466/24
Провадження № 2а/712/55/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

Головуючого судді Пироженко В.Д.

при секретарі Туз Н.В.

за участі представника позивача адвоката Заінковської В.В.

за участі представника відповідача Птухи В.В.

розглянувши в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради про скасування постанови про адміністративне стягнення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) звернулася до суду з позовною заявою до Адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради (адреса: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 36) про скасування постанови про адміністративне стягнення.

Свої вимоги обгрунтовує тим, що 10.11.2023 року дільничим офіцером поліції сектору превенції Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Балаш Р. було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 998332 відносно неї за правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП, в якому зазначено, що вона 10.11.2023 року близько 21 год. 20 хв. за адресою м. Черкаси б-р Шевченка, 114 в магазині Делікат здійснила продаж алкогольного напою Віскі «Джоні Уокер Лейбл» міцністю 40% місткістю 0,5 л після 21:00 год. чим порушила Наказ № 16 від 31.10.2022.

22.11.2023 року адміністративні матеріали були направлені листом № 18995/46/02-2023 до адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради, та на засіданні відносно неї винесено постанову № 448 від 27.12.2023 року про адміністративне стягнення у розмірі 13 600 грн. за вчинене адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП.

Позивач зазначає, що із вказаною постановою не погоджується. Згідно оскаржуваної постанови рішенням органу місцевого самоврядування в розумінні ч. 2 ст. 156 КУпАП є Наказ Черкаської обласної військової адміністрації № 16 від 31.10.2022 року «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 № 2». Однак, вважає, що Черкаська ОВА не є органом місцевого самоврядування, а тому притягнення до адміністративної відповідальності за порушення наказів Черкаської ОВА є незаконним. Органом місцевого самоврядування на території м. Черкаси є Черкаська міська рада, яка має повноваження на прийняття рішень щодо встановлення заборон на продаж алкоголю у визначений час доби, а не Черкаська ОВА.

Крім того, зазначає, що наказ Черкаської ОВА № 16 від 31.10.2022 року «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 № 2» є лише наказом про внесення змін до наказів, а не основним документом. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, проколу засідання комісії та оскаржуваної постанови відсутнє будь яке посилання на відповідний пункт Наказу ОВА № 16 від 31.10.2022 року.

Також вказує, що розгляд справи відбувся без її участі, чим порушено її право на надання пояснень, доказів на спростування обставин викладених в протоколі, порушено право на захист в порушення ст. 268 КУпАП. Вона отримала повідомлення від Виконавчого комітету за № 179/01 від 28.11.2023 яким її запрошено на засідання комісії, що відбудеться 27.12.2023 року о 14:30 год. про порушення нею ч. 2 ст. 156 КУпАП. Однак, на вказану дату вона не змогла бути присутньою на засіданні комісії, оскільки перебувала поза межами м. Черкаси та з метою захисту свої прав поштою направила клопотання від 20.12.2023 про відкладення розгляду справи на іншу дату, яке було отримано відповідачем 25.12.2023, однак, розгляд справи відповідачем було здійснено та винесено оскаржувану постанову.

04.01.2023 року її адвокат Заінковська В.В. ознайомилась з матеріалами адміністративної справи, в тому числі із протоколом засідання адміністративної комісії. Секретар адміністративної комісії повідомила, що ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про час і місце проведення засідання комісії, клопотання про перенесення справи (розгляд справи без її участі) від неї не надходили. Зазнає, що така інформація не відповідає дійсності, оскільки в матеріалах справи наявне клопотання. Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідачем не дотримано приписи ч. 5 ст. 278 КУпАП, порушено її права, що є підставою доля скасування постанови. Крім того, постанову винесено без дослідження доказів та встановлення обставин справи. Зокрема, згідно оскаржуваної постанови зазначається, що продаж алкоголю відбувся в магазині Делікат, що розташований по АДРЕСА_2 , однак, згідно чеку зазначається інша адреса магазину, а саме АДРЕСА_3 . Відповідачем не встановлювались обставини вчинення адміністративного правопорушення та не встановлювалось місце вчинення правопорушення, не досліджувались докази наявні в матеріалах адміністративної справи, що є суттєвим порушенням з боку адміністративної комісії, яке призвело до незаконного винесення постанови. Також позивач вважає, що застосоване адміністративне стягнення не відповідає характеру та тяжкості адміністративного правопорушення. Враховубчи наведені обставини, малозначність вчиненого правопорушення, відсутність тяжких наслідків не вбачається підстав застосування максимального покарання у вигляді штрафу 13 600 грн, тому при вирішенні накладення адміністративного стягнення можливо було б застосувати ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням. Вказаний штраф є найвищою мірою покарання виходячи із санкції ч. 2 ст. 156 КУпАП.

Вважає, що постанова винесена не законно, з грубим порушенням норм КУпАП.

Просить скасувати постанову, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.01.2024 року провадження у справі відкрито та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні.

30.01.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якій відповідач просив відмовити позивачу в позові зазначивши, що постільки, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан, тому можуть утворюватися тимчасові державні органи військові адміністрації. Наказом начальника Черкаської обласної адміністрації № 16 від 31.10.2022 заборонено на території Черкаської області та в м. Черкаси з 21.00 до 10.00 на період військового стану торгівлю алкогольними напоями. Даний наказ має юридичну силу та виданий в межах повноважень.

27.12.2023 року при розгляді адміністративної справи адміністративна комісія вирішила відхилити клопотання ОСОБА_1 щодо відкладення розгляду справи, оскільки на думку комісії у позивачки було достатньо часу для реалізації своїх прав. Щодо неправильно визначеної адреси магазину зазначають, що магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 » має адресу АДРЕСА_4 .

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задоволити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, судом встановлено такі факти і відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що 10.11.2023 дільничим офіцером поліції сектору превенції Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Балаш Р. було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 998382 відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Із змісту вказаного протоколу вбачається, що 10.11.2023 року близько 21 год. 20 хв. за адресою м. Черкаси б-р Шевченка, 114 в магазині Делікат, ОСОБА_1 здійснила продаж алкогольного напою Віскі «Джоні Уокер Лейбл» міцністю 40% місткістю 0,5 л після 21:00 год. чим порушила Наказ № 16 від 31.10.2022, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

27.12.2023 Адміністративною комісією прийнято постанову №448 про адміністративне стягнення, якою на ОСОБА_1 за порушення наказу Черкаської обласної військової адміністрації №16 від 31.10.2022 на підставі ч. 2 ст. 156 КпАП України накладено штраф в сумі 13 600 грн.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У статті 7 КпАП України передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби - тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 9 ст. 15-3 Закону сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

Приписи п. 44-1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначають, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, встановлення заборони продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений час доби в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

У свою чергу, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема, забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

Пунктом 3 Порядку заборони торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в умовах правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1457, передбачено, що заборона торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в межах території, на якій вводиться воєнний стан, запроваджується шляхом видання наказу військовим командуванням разом з військовою адміністрацією (у разі її утворення) з метою забезпечення громадської безпеки і порядку.

У силу положень п. 8 ч. 6 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Системний аналіз наведених норм у своєму взаємозв`язку дає підстави для висновку, що наказ начальника військової адміністрації є обов`язковим для виконання на відповідній території та має прирівняну до рішення відповідної ради (рад) юридичну силу. За таких обставин невиконання особою положень наказу начальника військової адміністрації прирівнюється до невиконання рішення органу місцевого самоврядування.

Матеріали справи свідчать, що наказом начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2» внесено зміни до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі», із змінами, внесеними наказами начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.03.2022 №10 та від 06.06.2022 №14, шляхом викладення пункту 1 в такій редакції: « 1. Заборонити з 31.10.2022 на території Черкаської області та в м. Черкаси з 21.00 до 10.00 на період дії воєнного стану торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів, та дезінфекційних засобів).»

Отже, станом на 10.11.2023 на території міста Черкаси діяла заборона здійснювати реалізацію, зокрема, алкогольних напоїв з 21 години 01 хвилини до 09 годин 59 хвилин. Порушення указаних обмежень тягне за собою відповідальність, передбачену ч. 2 ст. 156 КпАП України.

За таких обставин, посилання позивача на те, що Черкаська ОВА не є органом місцевого самоврядування, а тому притягнення до адміністративної відповідальності за порушення наказів Черкаської ОВА є незаконним, а органом місцевого самоврядування на території м. Черкаси є Черкаська міська рада, яка має повноваження на прийняття рішень щодо встановлення заборон на продаж алкоголю у визначений час доби, а не Черкаська ОВА суд критично оцінює.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 10.11.2023 о 21:20 у магазині «Делікат» було здійснено продаж алкогольного напою Віскі «Джоні Уокер Лейбл» міцністю 40% місткістю 0,5 л після 21:00 год., що підтверджується копією фіскального чека від 10.11.2023, а також зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 998332.

Відповідно до ст. 278 КпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно ст. 279 КпАП України розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Приписи ст. 280 КпАП України визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

При цьому за правилами ст. 281 КпАП України при розгляді колегіальним органом справи про адміністративне правопорушення ведеться протокол, в якому зазначаються: 1) дата і місце засідання; 2) найменування і склад органу, який розглядає справу; 3) зміст справи, що розглядається; 4) відомості про явку осіб, які беруть участь у справі; 5) пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, їх клопотання і результати їх розгляду; 6) документи і речові докази, досліджені при розгляді справи; 7) відомості про оголошення прийнятої постанови і роз`яснення порядку та строків її оскарження.

Протокол засідання колегіального органу підписується головуючим на засіданні і секретарем цього органу.

Отже, положеннями КпАП України закріплено порядок і процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, окремою стадією якої є, зокрема, розгляд клопотань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її адвоката. У свою чергу законодавець прямо передбачив, що результати розгляду клопотань повинні бути зафіксовані у протоколі засідання колегіального органу з розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Указаним правам особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, кореспондує обов`язок органу, який здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення, забезпечити їх дотримання.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 20.12.2023 (вх. №208/01) подано до Адміністративної комісії клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення та ознайомлення з її матеріалами. Указане клопотання обґрунтоване неможливістю її прибуття на засідання комісії через відсутність у місті Черкаси 27.12.2023, бажанням ОСОБА_1 бути присутньою під час розгляду справи, а також відсутністю у позивача матеріалів справи про адміністративне правопорушення, без яких немає можливості ефективно надати правову допомогу.

Водночас, із змісту протоколу від 27.12.2023 №448 засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Черкаської міської ради у справі про адміністративне правопорушення вбачається, що у ньому відсутні відомості щодо розгляду та результатів вирішення поданого позивачем клопотання про відкладення розгляду справи. Посилання представника відповідача про те, що за результатами розгляду вказаного клопотання воно було відхилено, суд не приймає до уваги, оскільки належними і допустимими доказами (яким у спірному випадку є протокол засідання Адміністративної комісії) відповідні обставини не підтверджуються.

В той же час, в судовому засіданні встановлено та підтверджено відповідними доказами, що ОСОБА_1 , після отримання повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення направила 20.12.2013 року на адресу відповідача вищезгадане клопотання про відкладення розгляду справи та ознайомлення з її матеріалами. В подальшому 03.01.2024 року ОСОБА_1 уклала з АО «Юридична компанія «Лойєрз Бразерз» договір про надання правової допомоги від 03.01.2024.

На переконання суду викладене свідчить, що позивач добросовісно, виявила волю до реалізації права на правову допомогу, ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення та участі в її розгляді. Однак, зважаючи на встановлені вище обставини, фактично у реалізації відповідних прав особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, відповідачем було відмовлено.

Вказане свідчить, що відповідними діями Адміністративна комісія порушила права особи, яка притягалася до адміністративної відповідальності, чим порушила порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Аналогічна за своїм змістом правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26.05.2020 у справі № 640/16220/16-а.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КпАП України при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ч. 2 ст. 283 КпАП України постанова повинна містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи. У свою чергу, перелік обставин, що підлягають встановленню, визначено у ст. 280 КпАП України.

Разом з тим, всупереч наведених нормативних вимог, оскаржувана постанова не містить відомостей про обставини, які в обов`язковому порядку підлягають встановленню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Аналіз змісту постанови від 27.12.2023 №448 не дає підстав стверджувати, що при її прийнятті враховувалися характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан.

Враховуючи викладене, зважаючи на встановлені обставини порушення відповідачем порядку та процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З огляду на викладене у випадку встановлення у ході розгляду справи адміністративним судом наявності правових підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення суд зобов`язаний закрити справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 44, 47, 77, 90, 139, 192, 210-211, 241-246, 250, 286 КАС України, ст.ст. 278-280, 284 КУпАП, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради про скасування постанови про адміністративне стягнення задовольнити.

Постанову Адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради №448 від 27.12.2023 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.156 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити.

Рішення суду може бути оскаржене у відповідності до ч. 4 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано або за результатом розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст рішення складено 05.06.2024 року.

ГОЛОВУЮЧИЙ: