Справа № 640/18310/21
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у заміні способу і порядку виконання рішення суду

04 червня 2024 року Київ № 640/18310/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про зміну способу і порядку виконання рішення по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІСАРК» про застосування заходів реагування,

встановив :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІСАРК» у якому позивач просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи території, будівель та приміщень АЗС Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІСАРК» за адресою: Рівненська область, Дубенський район, с. Тараканів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки шляхом опечатування вхідних дверей будівель та відключення від системи електрозабезпечення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.2022 адміністративний позов задоволено повністю.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи території, будівель та приміщень АЗС Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІСАРК» (адреса: 03113, м. Київ, пр. Перемоги, 62-Б, оф. 3, ідентифікаційний код 42531716) за адресою: Рівненська область, Дубенський район, с. Тараканів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, визначених в акті перевірки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області від 28.05.2021 №61, шляхом опечатування вхідних дверей будівель та відключення від системи електрозабезпечення.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області.

Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області подано заяву про зміну способу і порядку виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.2022 у справі №640/18310/21, де просить змінити спосіб і порядок виконання рішення суду, а саме виконання рішення від 30.08.2022 у справі 640/18310/21 покласти на підрозділи державної виконавчої служби Міністерства юстиції, а в разі відмови у задоволенні даної заяви визначити інший законний та ефективний спосіб виконання рішення суду не покладаючи його на Головне управління ДСНС України у Рівненській області.

В обґрунтування заяви зазначено, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області було вжито заходи щодо інформування відповідача про необхідність виконання рішення суду та можливість відновлення роботи лише після надання підтверджуючих матеріалів усунення усіх зазначених у позовній заяві порушень вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки з неефективними, оскільки жодних доказів добровільного виконання рішення від 30.08.2022 у справі №640/18310/21 ТОВ «ТІСАРК» на адресу Головного управління не надходило.

З метою належного виконання покладених на ДСНС України функцій, додержання законності, засад адміністративного судочинства, заявник вважає, що наявні достатні підстави, які передбачають зміну способу або порядку виконання рішення у справі №640/18310/21, оскільки наразі його виконання є неможливим.

Враховуючи приписи статей 205, 378 КАС України, суд вирішив розглянути заяву Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №640/18310/21 в порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вирішуючи заяву про зміну способу і порядку виконання рішення суду, суд виходить з такого.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.2022 адміністративний позов задоволено повністю.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи території, будівель та приміщень АЗС Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІСАРК» (адреса: 03113, м. Київ, пр. Перемоги, 62-Б, оф. 3, ідентифікаційний код 42531716) за адресою: Рівненська область, Дубенський район, с. Тараканів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, визначених в акті перевірки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області від 28.05.2021 №61, шляхом опечатування вхідних дверей будівель та відключення від системи електрозабезпечення.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області.

Рішення суду набрало законної сили 30.09.2022.

Заявник стверджує, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області було вжито заходи щодо інформування відповідача про необхідність виконання рішення суду та можливість відновлення роботи лише після надання підтверджуючих матеріалів усунення усіх зазначених у позовній заяві порушень вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки з неефективними, оскільки жодних доказів добровільного виконання рішення від 30.08.2022 у справі №640/18310/21 ТОВ «ТІСАРК» на адресу Головного управління не надходило.

При цьому, покладення обов`язку щодо виконання рішення суду про застосування заходів реагування на орган ДСНС є неефективним способом його примусового приведення в дію, оскільки у відповідності до вимог як профільного законодавства, що регламентує діяльність ДСНС України, так і Закону №1404-VІІІ, органи ДСНС не є органами примусового виконання, а також не мають передбачених законодавством для цього повноважень та механізмів.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України; судове рішення є обов`язковим до виконання; держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку; контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України.

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналогічні положення містяться в статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили.

Таким чином, у відповідності до зазначених правових норм, зокрема, Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва у даній справі, яке набрало законної сили, є обов`язковим до виконання на всій території України.

Порядок та підстави для зміни способу, порядку та встановлення строку виконання судового рішення закріплені статтею 378 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина 3 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України).

Тобто, виключною правовою підставою для прийняття судом рішення про встановлення або зміну способу або порядку виконання судового рішення є наявність обставин, які унеможливлюють або ускладнюють його виконання у спосіб чи порядок, які первинно визначені в рішенні суду.

При цьому під зміною способу і порядку виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання в раніше встановлений порядок і спосіб.

Разом з тим, здійснення судом зміни порядку чи способу виконання рішення не повинно змінювати способу захисту порушеного права, обраного судом при вирішенні справи.

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права викладено у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №281/1820/14-а, від 16.05.2018 у справі №556/2609/14-а, від 12.04.2018 у справі №759/1928/13-а.

Відтак, зміною способу та порядку виконання судового рішення є прийняття судом нових заходів з метою реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими. При цьому суд може змінити порядок і спосіб виконання судового рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

У заяві про зміну способу і порядку виконання рішення заявник стверджує, що покладення обов`язку щодо виконання рішення суду від 30.08.2022 про застосування заходів реагування на орган ДСНС є неефективним способом його примусового приведення в дію, оскільки у відповідності до вимог як профільного законодавства, що регламентує діяльність ДСНС України, так і Закону №1404-VІІІ, органи ДСНС не є органами примусового виконання, а також не мають передбачених законодавством для цього повноважень та механізмів.

Однак, суд не погоджується з доводами ГУ ДСНС у Рівненській області з огляду на таке.

Відносини пов`язані із захистом населення, державним наглядом у сфері техногенної та пожежної безпеки врегульовано Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), яким також визначено повноваження органів державної влади у цих відносинах.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 КЦЗ України)

Відповідно до частини першої статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: 1) здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; 12) звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з частинами першою, другою статті 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

За частиною другою статті 70 КЦЗ України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках, визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗ України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на ГУ ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень, немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону № 1404-VIII.

Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом № 1404-VIII), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Також з мотивувальної частини рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.2022 про застосування заходів реагування слідує, що виконання цього рішення судом першої інстанції покладено на ГУ ДСНС у Рівненській області.

Застосовуючи таке формулювання, суд при ухваленні рішення, виходив з завдань та повноважень посадових осіб ГУ ДСНС у Рівненській області, визначених, зокрема, КЗЦ України.

На думку суду, право посадових осіб позивача відповідно до частини другої статті 68, частини другої статті 70 КЦЗ України звертатись до адміністративного суду з позовами про повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за отриманням рішення суду на такі дії, є превентивним судовим контролем, але не звільняє останніх від виконання своїх посадових обов`язків.

Таким чином, оскільки відсутні будь-які примусові дії, які повинен здійснити державний виконавець, контроль за виконанням заходів реагування покладено на контролюючий орган.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі №809/421/17.

Також, статтею 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено, що порушення встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, а також використання протипожежної, аварійно-рятувальної або іншої спеціальної техніки або засобів протипожежного захисту не за призначенням - тягне за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб та фізичних осіб-підприємців - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, статтею 1888 КУпАП передбачена відповідальність посадових осіб за невиконання приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Заявником не надано суду доказів вжиття заходів щодо виконання рішення суду від 30.08.2022 у справі №640/18310/21. Натомість заявник намагається перекласти обов`язок щодо виконання рішення суду на орган ДВС, подавши заяву про зміну способу і порядку виконання рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заява Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №640/18310/21 задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 229, 248, 256, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №640/18310/21.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Я.В. Горобцова