Справа № 320/10993/24
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

03 червня 2024 року м. Київ № 320/10993/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву ПП "БУДІНДУСТРІЯ-1" до Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ПП "БУДІНДУСТРІЯ-1" з позовом до Державної податкової служби України та просить суд:

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №291 від 17.02.22 на суму 3 466,68 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №293 від 17.02.22 на суму 25 600,00 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №311 від 18.02.22 на суму 43 156,83 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №328 від 19.02.22 на суму 36 023,47 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №350 від 21.02.22 на суму 29 600,0 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №351 від 21.02.22 на суму 2 426,68 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №408 від 23.02.22 на суму 13 241,67 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПН №409 від 23.02.22 на суму 17 000,0 грн ПДВ ТОВ «Будівельна компанія Гіскон» () в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.03.2024 даний позов було залишено без руху у зв"язку з його невідповідністю КАС України.

Способами усунення недоліків визначено подачу до суду документу про сплату судового збору в розмірі 708 552,00 грн або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, та обґрунтованого клопотання з посиланням на письмові докази щодо пропуску строку звернення до адміністративного суду та уточнену позовну заву, в якій уточнити склад учасників справи або позовні вимоги.

Враховуючи уточнення позовних вимог шляхом зменшення кількості позовних вимог немайнового характеру до кількості наведеній у даній ухвалі, а також доплати судового збору, позивачем усунуто недоліки в частині сплати судового збору.

Щодо усунення недоліків в частині пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Окрему увагу необхідно акцентувати на тому, що при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

З урахуванням суті заявлених позовних вимог суд зазначає, що строки подання позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному державному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов"язання її зареєструвати у разі, коли платник податків не використовував процедуру адміністративного оскарження таких рішень, як досудовий порядок вирішення спору становить шість місяців з дня, коли особа дізналась або мала дізнатись про порушення свої прав, свобод чи інтересів.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного суду від 23.04.2021 у справі № 380/10006/20, від 25.05.2021 у справі № 420/8997/20 та від 30.06.2021 у № 420/6333/20.

Так, з матеріалів справи вбачається, що лист відмову у реєстрації податкових накладних отримав 14.09.2022, однак звернувся до суду лише 20.02.2024, що свідчить про пропущення встановлених строків на звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністратиного суду від 13.03.2024 надавалась можливість надати пояснення підтверджені доказами про наявність поважних причин щодо пропуску визначеного законом строку, однак позивачем лише зазначено, що він неодноразово звертався до відповідача з вимогою провести реєстрацію податкових накладних, остання з яких відбулась 23.01.2024.

Наведене твердження позивача не свідчить про наявність поважних підстав для пропуску строку на звернення до адміністративного суду з огляду на те, що в контексті ч. 2 ст. 122 КАС України строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, у позовні заяві позивач зазначає лист відповідь відповідача від 14.09.2022, отже крайнім строком звернення до адміністративного суду з даним позовом буде 14.03.2023.

Натомість позивач таких конкретних причин не наводить, як і не надає доказів, які б вказували на поважні причини пропуску строку звернення до суду з позовом. Також позивачем не доведено, що між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану є безпосередній, прямий, причинний зв`язок.

Крім того, позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження того, що наведені у позову підстави для поновлення строку звернення дійсно пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи (яка "сама повинна цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки") та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк, звернення до суду з адміністративним позовом.

Таким чином, оскільки позивач не навів обставин, що унеможливили її своєчасне звернення до суду з позовом, суд доходить висновку, що саме неодноразове звернення до відповідача з вимогою зареєструвати податкові накладні не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

У справі Європейського суду з прав людини Стаббігс та інші проти Великобританії визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії від 25.01.2000 Європейський суд з прав людини зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Перез де Рада Каванілес проти Іспанії). Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції, кожна держава учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що оскільки вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними, позовна заява підлягає поверненню відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України.

Керуючись ст. ст. 169, 256, 294-296 КАС України, суддя,-

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ПП "БУДІНДУСТРІЯ-1" до Державної податкової служби України - повернути позивачеві.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Головенко О.Д.