Справа № 160/7437/24
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2024-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2024 рокуСправа №160/7437/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
21 березня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
22 березня 2024 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» подав до суду уточнену позовну заяву, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.01.2024 року №947 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;
Ухвалою від 22 березня 2024 року прийнято уточнену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін.
В обгрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» є підприємством реального сектору економіки та здійснює виключно правомірну підприємницьку діяльність.
Позивач зауважив, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» було виконано всі необхідні умови, передбачені Податковим кодексом України, Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність`та іншими нормативно-правовими актами, які надають йому правові підстави для відображення сум у бухгалтерському та податковому обліку.
Відповідно копій документів наданих контрагентами та доступних інформаційних ресурсів, контрагенти Позивача не мали жодних правових обмежень для здійснення підприємницької діяльності, а у Позивача були відсутні підстави сумніватися у достовірності таких документів.
На думку позивача, контролюючим органом не виконано законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії, що призводить до його протиправності, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з цим позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
22.03.2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із заявою про забезпечення позову, у якій просить:
Відповідно до п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
Ухвалою від 25.03.2024 року суд заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» про забезпечення позову у справі №160/7437/24 задовольнив частково.
26.03.2024 року на адресу суду надійшло клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою від 01.04.2024 суд у задоволенні клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про вихід зі спрощеного провадження у справі №160/7437/24 - відмовив.
26.03.2024 року через канцелярію суду Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подало заяву про роз`яснення порядку виконання ухвали від 25 березня 2024 року у справі №160/7437/24.
Ухвалою від 01.04.2024 суд у задоволенні заяви представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про роз`яснення ухвали про забезпечення позову від 25 березня 2024 року у справі №160/7437/24 - відмовив.
26.03.2024 року через канцелярію суду Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подало клопотання про скасування заходів забезпечення позову в адміністративній справі №160/7437/24.
Ухвалою від 02.04.2024 року суд у задоволенні клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування заходів забезпечення позову в адміністративній справі № 160/7437/24 - відмовлено.
01.04.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні.
Також відповідач зауважив, що ризиковість ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» ґрунтується на участі платника у схемах ухилення від оподаткування шляхом співпраці з контрагентами з ознаками сумнівності, відносно яких прийнято рішення про їх відповідність критеріям ризиковості: ТОВ «ТК АТЛАС М», ТОВ «ХАССПА», ТОВ «КРОСС-СПОРТ», ТОВ «КОНТУР СОЛЮШИНС».
Відповідач звернув увагу, що станом на дату рішення про відповідність платників ТОВ «ТК АТЛАС М», ТОВ «ХАССПА», ТОВ «КРОСС-СПОРТ», ТОВ «КОНТУР СОЛЮШИНС» критеріям ризиковості не спростовано платниками та є актуальними. Крім того, зазначеними підприємствами не оскаржено винесені по ним рішення, що свідчить про мовчазну згоду платників стосовно присвоєного їм статусу.
На думку відповідача комплексним аналізом даних звітності та ІКС ДПС по ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» та зазначених вище контрагентів покупців свідчить про документування операцій з постачання ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» товарів, подальша реалізація яких не простежується, так як їх продаж ймовірно здійснюється за не обліковані грошові кошти. Таким чином, ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» приймає участь у формуванні сумнівних операцій та розповсюдженні податкового кредиту для підприємств з ознаками ризиковості, які в свою чергу задіяні у виконанні товарно грошових потоків з метою мінімізації податкових зобов`язань.
Відповідач у відзиві також наголосив, що рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платникам податків про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку прийнято законно та в межах наданих повноважень.
05.04.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача надійшла відповідь на відзив у справі, в якій останній підтримав позовні вимоги та зазначив, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» займається роздрібною торгівлею товаром і не може нести відповідальність за дії покупців після придбання товару.
Позивач зазначає, що не може відмовити покупцю у виборі способу отримання товару (доставка або самовивіз, тощо). Якщо покупець хоче самостійно забрати товар з магазину Позивача, то у ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» немає ніяких законних прав відмовляти покупцю в цьому бажанні.
Позивач передав товар та отримано за нього кошти, також були зареєстровані всі відповідні податкові накладні за цими операціями. Операції з продажу товарів своєчасно та в повному обсязі відображено у податкових деклараціях з ПДВ ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД», по всім ним нараховано та сплачено податкові зобов`язання. На думку позивача межі відповідальності ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» у вказаних операціях закінчуються.
Позивач зауважує, що станом на теперішній час із суб`єктами господарювання, визначеними в рішені, такими, що відповідають критеріям ризиковості припинено господарські операції до моменту вирішення питання не відповідності їх критеріям ризиковості.
Відповідач не надав жодних доказів незаконної діяльності контрагентів позивача із товарами, придбаними у позивача.
Тож, на думку позивача притягнення його до відповідальності з підстав того, що покупці потім неналежним чином самі вирішують як розпоряджатися придбаним товаром означає порушувати принцип індивідуальної податкової відповідальності.
Позивач з посиланням на правові позиції Верховного Суду вказав, що платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.
Позивач, не погодившись з рішенням контролюючого органу про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, звернувся до суду із цією позовною заявою.
15.04.2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» звернулось до суду з заявою про встановлення судового контролю в порядку ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом зобов`язання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків подати у встановлений судом строк звіт про виконання ухвали від 25.03.2024 року у справі № 160/7437/24.
Ухвалою від 16 квітня 2024 року суд встановив судовий контроль за виконанням ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 року про забезпечення позову у справі №160/7437/24, якою зобов`язав Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків відповідно до статті 382 КАС України подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 року про забезпечення позову у справі №160/7437/24.
Ухвалою від 23 квітня 2024 року суд продовжив Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків строк для подання звіту про виконання ухвали від 25.03.2024 року про забезпечення позову у справі № 160/7437/24 до 26.04.2024 року.
30.04.2024 року та 09.05.2024 на адресу суду від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов звіт, в якому просить відкласти виконання ухвали від 16.04.2024 у справі № 160/7437/24 до вирішення Третім апеляційним адміністративним судом апеляційної скарги на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 про встановлення судового контролю.
У зв`язку з перебування судді ОСОБА_1 у щорічній відпустці з 29.04.2024 року по 08.05.2024 року, розгляд звіту здійснено 10.05.2024 року.
Постановою від 02.05.2024 року Третього апеляційного адміністративного суду по справі № 160/7437/24 апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишено без задоволення, а ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 року про забезпечення позову без змін.
Ухвалою від 10 травня 2024 року суд продовжив Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків строк для подання звіту про виконання ухвали від 25.03.2024 року про забезпечення позову у справі № 160/7437/24 до 24.05.2024 року.
Станом на дату складання судового рішення звіт про виконання ухвали від 25.03.2024 року про забезпечення позову у справі № 160/7437/24 не надходив.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд зробив такі висновки.
Основним видом економічної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» за КВЕД є 47.43 «Роздрібна торгівля в спеціалізованих магазинах електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення».
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято першочергове рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 22.01.2024 року №947, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.
У графі «підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165)» зазначено: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку».
12 - постачання товарів(послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
13 придбання товарів( послуг) у платника (ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
У вказаному рішенні зазначено інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: господарські операції з придбання/постачання:
Разом з тим, у спірному рішенні не зазначив щодо необхідності надання відповідних документів та зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
З метою підтвердження, що ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» не відповідає критеріям ризиковості платника податку визначеним п. 8 додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, 13 лютого 2024 року позивачем були надані відповідачу пояснення та документи.
Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 12985 від 22.02.2024, ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У графі «підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165)» зазначено: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку».

12 - постачання товарів(послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

13 придбання товарів( послуг) у платника (ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

У вказаному рішенні зазначено інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: господарські операції з придбання/постачання:

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44825228;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44825228;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 40878208;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 40878208;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 443244309;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 443244309;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44877920;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44877920;

- придбання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 35945963;

- придбання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 35945963;

- придбання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 35945963;

У графі « ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку» зазначено:

«Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: «1. ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» не надано документів щодо походження товару, реалізованого в подальшому на адресу ТОВ «ТК АТЛАС М», ТОВ «ХАССПА», ТОВ «КРОСС-СПОРТ», ТОВ «КОНТУР СОЛЮШИНС».В наданих реєстрах щодо подальшої реалізації товару, придбаного у ТОВ «РЕНКЛОД ЛТД», номенклатуру товару вказано у скороченому вигляді (тільки модифікацію товару, його комерційну характеристику, напр. ECAM 22.112 чи HMP34.A0WH), що унеможливлює ідентифікацію такого товару.Згідно наданих документів ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД», а саме ТТН, при перевезенні товару від ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» на адресу ТОВ «ТК АТЛАС М» пунктом розвантаження є адреса, що відсутня у переліку задекларованих Товариством «ТК АТЛАС М» об`єктів оподаткування: м. Харків, провулок Сімферопольський, 6. ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» не надано ТТН щодо транспортування товару на адресу ТОВ «ХАССПА». Згідно з більшістю видаткових накладних товар відвантажувався ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» з міста Кривий Ріг, проспект 200-річчя Кривого Рогу, 12а (місце розташування магазину «Comfy»); податкова адреса ТОВ «ХАССПА» - м. Київ, вул. Степана Бандери, 8, корп. 1, об`єкти оподаткування ТОВ «ХАССПА» не декларує. Відстань між містами Кривий Ріг та Київ, а також габарити товару (морозильні скрині, пральні машини, холодильники, водонагрівачі тощо) передбачає вантажні перевезення товару та, відповідно, складання ТТН. Встановлено факт підміни (пересорту) номенклатури товару по ланцюгу постачання від ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» до покупців, тобто подальша реалізація товарів не простежується у другій третій ланках, натомість здійснюється реалізація зовсім іншого товару».

Під час дослідження доказів судом встановлено, що Комісією Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не були враховані обставини щодо виключення з переліку ризикових платників податків - ТОВ «РЕНКЛОД ЛТД», що підтверджується, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 22.02.2024 року №12985, де у графі «дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку» навпроти ТОВ «РЕНКЛОД ЛТД» стоїть прочерк, що вочевидь свідчить про факт невідповідністі ТОВ «РЕНКЛОД ЛТД» критеріям ризиковості платника податку.

Проте комісією регіонального рівня 07.03.2024 року прийняте рішення № 13924 про відповідність ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД», платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку відповідно до п. 8 додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року

№ 1165.

У графі «підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165)» зазначено: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку».

У графі «податкова інформація» спірного рішення вказано, що підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

12 - постачання товарів(послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

У вказаному рішенні зазначено інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: господарські операції з придбання/постачання:

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44825228;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44825228;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 40878208;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 40878208;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 443244309;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024 року код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 443244309;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44877920;

- постачання за період з 01.08.2023 по 22.01.2024, код операції згідно УКТЗЕД , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44877920;

У графі « ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку» зазначено:

«В підтвердження походження товару ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» надано документи не в повному обсязі. Наприклад, по ТОВ «ХАССПА» надано виключно документи по товару торгівельної марки Гореньє, хоча, окрім товарів зазначеної торгівельної марки реалізовано також товари ТМ Vestfrost, Atlantic, Round, Samsung, Indesit, Boshта інші, по яким не надано походження товару. По ТОВ «КОНТУР СОЛЮШИНС» надано документи на походження товару торгівельної марки «Самсунг». При цьому, за даними Єдиного реєстру податкових накладних, на ТОВ «КОНТУР СОЛЮШИНС», окрім телефонів ТМ Самсунг, реалізовано продукцію іншої торгівельної марки, а саме планшети Lenovo, по яким не надано походження товару. По ТОВ «КРОСС-СПОРТ» надано документи по товару торгівельної марки Гореньє, при цьому, за даними Єдиного реєстру податкових накладних, на ТОВ «КРОСС-СПОРТ», окрім продукції ТМ Гореньє, реалізовано продукцію іншої торгівельної марки, а саме витяжки Perfelli, по яким не надано походження товару».

Суд зауважує щодо необґрунтованості зазначення відповідачем в оскаржуваному рішенні про наявність ризикових операцій, оскільки у відзиві відповідач не надав відповідних пояснень щодо підстав та обґрунтувань щодо власних висновків, викладених в оскаржуваному рішенні.

В даному випадку суд зазначає, що використання податковим органом загальних висновків призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами.

Таким чином, суд вважає, що спірне рішення контролюючого органу не містять конкретної інформації, які саме документи складені позивачем із порушенням законодавства, або документів, які мав надати позивач на пропозицію контролюючого органу, але не надав, що свідчить про не надання комісією належної оцінки встановленим вище обставинам.

Не погоджуючись з прийнятими рішеннями про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 22.01.2024 № 947, від 22.02.2024 3 12985, від 07.03.2024 № 13924 позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

Відповідно до пп. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно із пп. 62.1.2 п. 62.1 ст.62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно із пунктами 74.1, 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в Реєстрі (далі комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно із пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово - господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

З матеріалів справи видно, що оскаржувані рішення прийняті з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком № 1 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.

Згідно із додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

« 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.»

Так, встановлення наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

Як встановлено судом, оскаржуване рішення прийнято на підставі того, що позивач відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на відповідача завдань і функцій. Водночас, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято рішення про включення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості не надано, як і не надано доказів того, що контролюючий орган вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику.

Також, пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Але у вищевказаних рішеннях наведено інформацію, на підставі якої встановлюється відповідність платників податків критеріям ризиковості, а саме: у рішеннях №947 від 21.01.2024 року №12985 від 22.02.2024 та від № 13924 від 07.03.2024 року зазначені однакові періоди господарських операцій з 01.08.2023 по 22.01.2024 року, що суперечить вимогам пункту 6 Порядку №1165.

Наприклад при прийняті рішення № 13924 від 07.03.2024 року повинен був бути зазначений період господарських операцій з придбання/постачання не пізніше ніж 07 вересня 2023 року.

Водночас суд приймає до уваги, результати 25 фактичних перевірок органами Державної податкової служби України мазагинів позивача по всій території України в період з 30.11.2023 по 26.01.2024. Під час фактичних перевірок співробітниками ДПС запитувались та перевірялись документи щодо обліку товарів під час їх реалізації та під час яких представники податкового органу мали право проводити інвентаризацію товарів. Жодних порушень органами ДПС щодо нестачі, пересорту, надлишків товарів або наявність не облікованого товару, який реалізовується в магазинах позивача, в тому числі за період операцій з 01.08.2023 по 22.01.2024 виявлено не було.

Слід врахувати, що відповідач, під час надання платником податків пояснень на рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, не забезпечив можливості подачі через електронний кабінет платника податків документів у кількості більше 100 та у розмірі вкладень (у форматі PDF, PNG або JPG) до 2 Мб кожен. Такі умови фізично не дають можливості платнику податків подати всі документи для обґрунтування своєю позиції, що суттєво впливає на платників податків, у яких значна кількість контрагентів, операцій та номенклатури постачання та реалізації товарів.

Зазначене у сукупності свідчить про формальний підхід контролюючого органу до інформації, яка повинна бути зазначена у рішені про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Підсумовуючи суд вважає за необхідне зазначити.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відсутність вказівки щодо необхідності подати конкретні документи на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості, зумовлює перебування платника податку у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції прийняття необґрунтованого рішення про відповідність платника критеріям ризиковості.

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежуються права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платником податків на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідком якої складено податкову накладну, завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між ними, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

В той же час оскаржуване у даній справі рішення не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості, правової визначеності акта індивідуальної дії та породжує їх неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок, викладений у постановах від 02.04.2020 р. у справі № 160/93/19, від 04.06.2020 р. у справі № 340/422/19, від 16.04.2021 р. у справі № 813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 р. у справі № 520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Суд також зауважує, що при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Окрім вищенаведеного суд звертає увагу, що сама по собі інформація, наведена в оскаржуваному рішенні, не є достатньою підставою для висновку про неможливість реального здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, оскільки отримана податкова інформація повинна оцінюватися у співвідношенні з первинною документацією, яка в свою чергу, не досліджувалась відповідачем та не було проведено контрольних заходів щодо контрагента позивача та дослідження його первинних документів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.04.2020 року у справі №804/1984/16 та від 19.10.2023 року у справі №160/5256/19.

Оскаржуване рішення не містить встановлених обставин, які б свідчили про невиконання позивачем чи його контрагентами договірних зобов`язань за господарськими операціями або встановлення обставин, які б свідчили про неправдивість чи ризиковість господарських операцій між позивачем та його контрагентами.

Відповідач у оскаржуваних рішеннях не навів фіктивності проведених господарських операцій з контрагентами.

У постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Проте у цій справі Комісія не з`ясовувала специфіку проведених господарських операцій та не визначала документів, які є достатніми для підтвердження господарських операцій.

Відповідач залишив поза увагою письмові пояснення позивача та вищенаведений перелік документів, жодних пояснень чи обґрунтувань того, чому вказані інформація та документи не взяті до уваги при прийнятті оскаржуваного рішення.

З огляду на вказане, суд вважає безпідставним доводи відповідача щодо надання не в повному обсязі документів щодо господарських операцій ТОВ «ТК «Атлас-М» (); ТОВ «КРОСС-СПОРТ» (); ТОВ «Контур Солюшинс» (); ТОВ «Хасспа» ().

Таким чином, відповідач не довів, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим оскаржувані рішення від 22.01.2024 № 947, від 22.02.2024 3 12985, від 07.03.2024 № 13924 є протиправним.

Одним з видів захисту права може бути судовий захист шляхом визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Спірні рішення про рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.01.2024 № 947, від 22.02.2024 № 12985, від 07.03.2024 № 13924 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є актом індивідуальної дії, безпосередньо стосується суб`єктивного права позивача, яке може бути об`єктом судового захисту, а тому породжує для позивача право на захист, тобто право на звернення до суду із цим адміністративним позовом.

Право на судовий захист та можливість оскарження до суду рішення, дії та бездіяльність суб`єкта владних повноважень передбачено статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Виходячи з аналізу наведених норм, суд вважає, що право позивача на судовий захист у цій справі, пов`язане з самою протиправністю спірного рішення та не може ставитися у залежність від наслідків його реалізації або будь-яких інших умов. Виконання індивідуального адміністративного акта не може виправдовувати протиправності останнього, адже цим актом порушено права та інтереси особи.

Тому рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.01.2024 № 947, від 22.02.2024 № 12985 підлягають лише визнанню протиправними.

Стосовно скасування оскаржуваних рішень від 22.01.2024 № 947, від 22.02.2024 № 12985, від 07.03.2024 № 13924 суд зазначає, що останнє рішення контролювального органу автоматично скасовує попередні рішення, тому скасуванню підлягає тільки рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 07.03.2024 № 13924 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, тому позовні вимоги в частині скасування рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку підлягає частковому задоволенню.

Окремо суд зауважує, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується в тому числі і на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції, проте негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.

Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Вказаний підхід застосовано Європейським судом з прав людини, зокрема, у справах "Булвес" АД проти Болгарії" (2009 рік, заява № 3991/03), "Бізнес Супорт Центр" проти Болгарії" (2010 рік, заява № 6689/03), "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (заява № 36985/97), "Полторацький проти України" від 29.04.2003 р. (заява № 38812/97), де суд зробив висновок про правило "індивідуальної юридичної відповідальності", тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 у справі "Чуйкіна проти України" (Chuykina v. Ukraine) зазначив, що процесуальні гарантії, викладені у ст.6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином ст.6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п.1 ст.6 Конвенції.

Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п.1 ст.6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia) та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia).

Отже, в силу прямих приписів підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17, пункту 56.1 статті 56 ПК України платник податків має право оскаржити до адміністративного суду будь-яке рішення, прийняте контролюючим органом, у тому числі рішення відповідної регіональної комісії щодо встановлення ризиковості платника податків, позаяк жодним нормативно-правовим актом юрисдикція адміністративного суду на розгляд спорів між платниками та контролюючими органами щодо оскарження такого роду рішень не виключається.

Під час судового розгляду справи суд має встановити порушення прав платника внаслідок прийняття оскаржуваного рішення та перевірити, чи прийняте таке рішення з дотримання критеріїв, визначених ч. 2 ст. 2 КАС України.

Враховуючи, що п.6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд дійшов висновку, що встановлення Комісією податкового органу відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності як такої.

Включення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Суд враховує, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

Таким чином, на підставі наведеного, суд вважає, що відповідач не довів існування підстав для застосування до позивача положень пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням підприємства до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 07.03.2024 року №13924 є невмотивованим, необґрунтованим, непідтвердженим жодними доказами, а тому є протиправними та такими, що підлягає скасуванню.

Згідно із ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство України, враховуючи висновки Верховного Суду, суд зробив висновок про часткове задоволення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчините певні дії.

Згідно із положеннями ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням зазначеного, судовий збір у розмірі 12 112, 00 грн, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Керуючись ст.77, 90, 139, 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» (бульвар Слави, буд. 6Б, кімн. 413, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49100, ідентифікаційний код юридичної особи 36962487) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Поля Олександра, 57, ) про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчините певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.01.2024 року №947 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.02.2024 року №12985 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 13924 від 07.03.2024 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» () з переліку ризикових платників податків.

У задоволенні решти позових вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Поля Олександра, 57, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» (бульвар Слави, буд. 6Б, кімн. 413, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49100, ідентифікаційний код юридичної особи 36962487) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 12 112, 00 ( дванадцять тисяч сто дванадцять гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 04.06.2024 року.

Суддя С.В. Ніколайчук