Справа № 420/15728/24
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
04 червня 2024 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., вивчивши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дії та стягнення завданої шкоди,-
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , в якій просить суд:
Ухвалою суду від 27.05.2024 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та платіжного документу про сплату судового збору.
29.05.2024 року від представника Військової частини НОМЕР_1 надійшла заяву про поновлення пропущеного строку, яка обґрунтована тим, що особовий склад та представники юридичної служби військової частини НОМЕР_1 постійно залучались для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях внаслідок чого, із об`єктивних причин, не було можливості належним чином організовувати позовну роботу в інтересах військової частини НОМЕР_1 у строки, визначені КАС України. Також, однією із причин пропуску строку звернення до суду представник зазначає неналежне виконання попередніми начальниками юридичної служби військової частини НОМЕР_1 своїх функціональних обов`язків в частині організації та ведення претензійної і позовної роботи. Також, представник позивача зазначає, що частина друга статті 233 КЗпП України конкретизує предмет (заробітна плата) судового захисту та у редакції до 19.07.2022 встановлювала, що в цьому разі звернення до суду не обмежується будь-яким строком. При цьому, цим Законом, КЗпП України доповнений главою ХІХ «Прикінцеві положення», за якої передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID 19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». На дату звільнення відповідача ( 05.03.2020 ) на всій території України діяв карантин, строк якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово змінювався, при цьому датою його закінчення визначено 30.06.2023. А відтак, тримісячний строк звернення до суду з даним позовом розпочався 01.07.2023.
Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та наявності підстав для його поновлення, з урахуванням вказаних доводів позивача, суд враховує наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Тобто, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
Суд зазначає, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.
Як встановлено судом, предметом стягнення у даній справі є матеріальна шкода, встановлена за результати службового розслідування, про що видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 02.07.2019 року № 111.
Оскільки про порушення свого права позивач був обізнаний у липні 2019 року, а до суду звернувся з позовом лише у травні 2024 року, то встановлений 3-місячний строк звернення до суду є пропущеним.
Як вбачається із заяви позивача від 29.05.2024 року про поновлення пропущеного строку, то в якості поважності причин пропуску строку звернення до суду вказано на те, що представники юридичної служби військової частини НОМЕР_1 постійно залучались для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях внаслідок чого, із об`єктивних причин, не було можливості належним чином організовувати позовну роботу в інтересах військової частини НОМЕР_1 у строки, визначені КАС України
При цьому, суд повторно вказує, що позивачем пропущений 3-річний строк, протягом якого особа взагалі може бути притягнута до матеріальної відповідальності.
При цьому, позивачем не надано доказів на підтвердження неможливості звернення до суду з моменту видання наказу від 02.07.2019 року до введення на території України воєнного стану з 24.02.2022 року, що складає вже 3 (три) роки.
З огляду на вказане, покликання позивача на неналежне виконанням попередніми начальниками юридичної служби військової частини своїх функціональних обов`язків та не перебування представників юридичної служби військової частини у пункті постійної дислокації частини, не впливають на пропущений позивачем загальний 3-річний строк, протягом якого особа взагалі може бути притягнута до матеріальної відповідальності.
Щодо посилання позивача на норми частини 2 статті 233 КЗпП України, у редакції до 19.07.2022, якою строк щодо стягнення заробітної плати не є обмеженим, то суд вважає його помилковим, оскільки спірні правовідносини у даній справі регулюються ст. 122 КАС України, про що було вказано в ухвалі суду від 30.04.024 року.
Оскільки інших доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, остатнім суду не надано, то суддя приходить до висновку, що причини наведені у заяві від 29.05.2023 про поновлення строку звернення до суду не є поважними.
Відповідно до приписів ч. 2 ст. 123, яка кореспондується з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, якими зокрема, передбачено, якщо заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Оскільки з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами строку, встановленого статтею 122 КАС України, а зазначені у заяві від 29.05.2024 року підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, то наявні підстави для повернення позову.
Крім того, вказаної ухвалою суду про залишення позову, зобов`язано позивача надати суду докази сплати судового збору.
Проте, позивачем не виконана ухвала суду у цій частині.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
З огляду на викладене, суддя дійшла висновку про наявність підстав для повернення позивачу позовної заяви з доданими до неї документами внаслідок не усунення недоліків позовної заяви відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, ч. 2 ст. 123 КАС України.
Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 248 КАС України, суд, -
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дії щодо завдання збитків державі під час проходження військової служби та стягнення завданої шкоди, разом з доданими документами повернути позивачу.
Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.
Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко