Справа № 295/5288/24
Суддя: Зосименко О. М.
Дата ухвалення: 2024-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №295/5288/24
УХВАЛА

Іменем України

04.06.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі: судді Зосименка О.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Кирилюка Віталія Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

установив:

ОСОБА_2 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, від 25.01.2024 року серії ДП18 № 002727.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Зосименко О.М. від 19.04.2024 року у зазначеній справі поновлено строк на звернення до суду з позовною заявою та відкрито провадження, розгляд якої постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

01.05.2024 року від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку на оскарження постанови. Представник звертав увагу, що як видно із матеріалів справи, зокрема, оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, постанова серії ДП18 № 002727 була винесена інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Житомирській області ДПП лейтенантом поліції Новіковою Ю.О. 25.01.2024 на місці вчинення правопорушення. Копію постанови позивач отримав одразу в цей день, що підтверджується його підписом в п. 10 оскаржуваної постанови, копію якої позивач долучає до матеріалів справи. Крім того відповідно до відеофіксації події, яку здійснювала інспектор ОСОБА_3 25.01.2024 на місці вчинення правопорушення та про що вказано в п. 6 оскаржуваної постанови, позивача було ознайомлено з змістом постанови 25.01.2024 хвилини 17:19:13 відеофайлу та в подальшому вбачається, що копія одразу надалась позивачу в руки. Тобто вказане говорить про те, що позивач знав про її існування ще у день її винесення, копію якої було отримано на місці, а до суду звернувся з пропуском десятиденного строку для її оскарження. В позовній заяві причиною для поновлення пропущеного строку вказано, що позивач копію оскаржуваної постанови отримав 28.03.2024 при ознайомленні із матеріалами справи №296/990/24. Однак вказані обставини є недостовірними та спростовуються вищевказаною інформацією. За таких обставин, враховуючи те, що ОСОБА_1 знав про існування оскаржуваної постанови ще 25.01.2024, саме в цей день він її отримав, а до суду із позовом у даній справі звернувся лише 08.04.2024, представник відповідача вважає, що позивачем пропущено десятиденний строк звернення до суду із зазначеним позовом.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, розглянувши подане представником відповідача клопотання та дослідивши додані до нього письмові докази, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто приписи ст. 289 КУпАП, як і ст. 286 КАС України пов`язують початок перебігу строку на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення з моментом її прийняття або з моментом її отримання, і такий строк визначено в десять днів.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з праві людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема, для дотримання правил судової процедури і це не є порушення права на справедливий суд (рішення у справі Станков проти Болгарії від 12 липня 2007 року).

Суд в контексті спірних правовідносин вважає за доцільне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення десятиденним строком з дня вручення постанови у справі про адміністративне правопорушення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (пункт 47, заява № 3236/03) суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам перш за все належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їхня свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, відповідно до п. 8 ч. 1ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В силу положень ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З позову вбачається, що спірну постанову ОСОБА_1 отримав 28.03.2024 року при ознайомленні із матеріалами справи № 296/990/24 в Корольовському районному суді міста Житомира.

Разом з тим, як вбачається з оскарженої постанови, позивач отримав її 25.01.2024 року, тому доводи позивача про те, що оскаржувану постанову позивач отримав при ознайомленні із матеріалами справи № 296/990/24, і тому пропустив строк її оскарження з поважних причин, спростовується матеріалами справи, тому суд відповідно до ч.3 та ч.4ст.123 КАС України, вказану позовну заяву залишає без розгляду.

Керуючись ст. ст.123,240,242,243,248,256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:

Адміністративний позов Кирилюка Віталія Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право повторно звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 256 КАС України.

Суддя О.М. Зосименко