Справа № 400/5183/24
Суддя: Ярощук В.Г.
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

03 червня 2024 р. № 400/5183/24
м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Ярощук В.Г., ознайомившись з

адміністративним позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачатериторіального управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області, вул. Фалєєвська, 14, м. Миколаїв, Миколаївський район, Миколаївська область, 54001,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:Державна судова адміністрація України, вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021,

провизнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2024 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивачка) до територіального управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області (далі відповідач) про:

визнання протиправними дій відповідача щодо нарахування та виплати позивачці суддівської винагороди за період з 01.03.2024 по 31.05.2024, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді 2102,00 грн;

зобов`язання відповідача провести нарахування та виплату суддівської винагороди позивачці на підставі частин 2, 3 статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01 січня 2024 року, а саме в сумі 3028,00 грн, щомісячних доплат за вислугу років в розмірі 50 % від посадового окладу, з утриманням з цієї суми передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті за період з 01.03.2024 по 31.05.2024.

Позовні вимоги позивачка умотивувала тим, що відповідач нараховував і виплатив їй суддівську винагороду за березень-травень 2024 року відповідно до абзацу п`ятого статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», якими установлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, в розмірі 2102,00 гривні. Натомість відповідач, на переконання позивачки, зобов`язаний був визначати базовий розмір її посадового окладу судді у 2024 році від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який установлений абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», а саме: в розмірі 3028,00 гривні.

За результатами перевірки позовної заяви (уточненої) в порядку статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд встановив, що:

позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність (частина друга статті 43 КАС України);

позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства (статті 19, 20, 21 КАС України) та її подано з дотриманням правил підсудності (статті 25, 26 КАС України);

позов подано у строк, установлений законом (стаття 122 КАС України);

немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху (частина перша статті 169 КАС України), повернення позовної заяви (частина четверта статті 169 КАС України) або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом (стаття 170 КАС України).

Оскільки предмет позову у справі № 400/5183/24 стосується проходження публічної служби (виплати суддівської винагороди) судді, яка відповідно до статті 513 Закону України «Про запобігання корупції» відноситься до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суд з урахуванням положень статті 12 КАС України дійшов висновку про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Крім цього, позовна заява та додані до неї документи подані до суду в електронній формі через електронний кабінет, і всі учасники справи зареєстровали свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або в її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, тому справа розглядатиметься в електронній формі.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

З огляду на те, що предметом спору є розмір суддівської винагороди позивачки за березень-травень 2024 року, суд прийшов до висновку про необхідність витребувати з власної ініціативи у відповідача довідку (копію розрахункового листа) про нараховану та фактично виплачену позивачці суддівську винагороду за березень-травень 2024 року.

У позовній заяві позивачка зазначила Державну судову адміністрацію України та Державну казначейську службу України як треті особи.

Частиною другою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду в справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарг на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Отже, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі у справі за умови, що рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи по суті, може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки таких осіб.

Розглянувши матеріали справи суд встановив, що згідно з частиною першою статті 151 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Державна судова адміністрація України є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади у межах повноважень, установлених законом.

Відповідно до додатків №№ 3 і 7 до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» і підпункту 2 пункту 6 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 № 141/0/15-19, ДСА України здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь, а саме за бюджетною програмою КПКВК 0501020 «Забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами та функціонування органів і установ системи правосуддя».

З огляду на зазначене суд прийшов до висновку, що рішення у цій справі також може вплинути на права, інтереси та обов`язки Державної судової адміністрації України як головного розпорядника бюджетних коштів за бюджетною програмою КПКВК 0501020 «Забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами та функціонування органів і установ системи правосуддя».

Натомість підстав для залучення до участі у справі в якості третьої особи Державної казначейської служби України суд не встановив, а позивачка не зазначила їх у позовній заяві.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 12, 49, 80, 171, 173, 195, 243, 248, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

2. Провадити розгляд справи за правилами загального позовного провадження в електронній формі.

3. Справа розглядатиметься одноособово суддею Ярощуком В.Г.

4. Залучити до участі у справі № 400/5183/24 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державну судову адміністрацію України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601; ).

5. Призначити підготовче засідання у справі № 400/5183/24 на 16 липня 2024 року на 10 год 00 хв, яке буде проводитись у приміщенні Миколаївського окружного адміністративного суду за адресою: місто Миколаїв, вул. Декабристів, будинок № 41/10.

6. Встановити учасникам справи термін до 10 липня 2024 року для подання в разі наявності клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

7. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини п`ятої статті 195 КАС України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

8. Витребувати у територіального управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області довідку (копію розрахункового листа) про нараховану та фактично виплачену судді Арбузинського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 за березень-травень 2024 року.

9. Зобов`язати територіальне управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області надати Миколаївському окружному адміністративному суду витребуваний доказ у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали.

10. Роз`яснити територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Миколаївській області, що відповідно до частини сьомої статті 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причини протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

11. Встановити територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Миколаївській області п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача (з урахуванням доводів, викладених у позовній заяві), а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи в порядку статті 162 КАС України.

12. Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

13. Встановити територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Миколаївській області п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

14. Встановити Державній судовій адміністрації України десятиденний строк для подання пояснень з дня отримання позову.

15. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України подання заяв по суті справи (позовної заяви, відзиву на позовну заяву (відзиву), відповіді на відзив, заперечення) є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

16. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина шоста статті 162 КАС України).

17. Повідомити учасників справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.

18. Роз`яснити учасникам справи, що:

адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (абзац перший частини шостої статті 18 КАС України);

суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (абзац перший частини п`ятої статті 18 КАС України);

особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом (абзац другий частини восьмої статті 18 КАС України);

позивач має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина одинадцята статті 44 КАС України);

докази подаються безпосередньо до суду у порядку та строки, встановленні статтею 79 КАС України;

копії документів, витяги з них (письмові докази) вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому законодавством (стаття 94 КАС України); електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій в порядку, встановленому законодавством (стаття 99 КАС України);

представники учасників справи, які братимуть участь в адміністративному процесі, повинні мати належним чином оформлені повноваження згідно зі статтею 59 КАС України;

у випадку, якщо вони без поважних причин не нададуть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вони посилаються, суд вирішує справу на підставі наявних доказів відповідно до частини шостої статті 77 КАС України.

19. Направити учасникам справи копії цієї ухвали разом із пам`яткою про права та обов`язки сторін та осіб, які беруть участь у справі, що передбачені статтями 44, 45, 47 КАС України.

20. Повідомити учасників справи, що інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за адресою на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: www.adm.mk.court.gov.ua.

21. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

22. Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.Г.Ярощук