Справа № 308/5082/24
Суддя: Шумило Н. Б.
Дата ухвалення: 2024-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.2024 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі

головуючого судді - Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Кравчук А.В.

представника позивача адвоката Кислого А.М.

представника відповідача Вовканича А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кислий Андрій Матвійович 18.03.2024 через систему «Електронний суд» звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, в якому просить поновити пропущений з поважних причин 10-ти денний строк на оскарження постанови, постанову Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в особі інспектора взводу № 2 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України старшого лейтенанта поліції Семків Івана Васильовича серія ЕНА № 1294221 від 22.01.2024 р. у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 126 КУпАП України, скасувати, а справу про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити.

Позивач вказує, що зазначена постанова винесена безпідставно та з істотним порушенням прав позивача, не відповідає обставинам справи та вимогам закону, а тому підлягає скасуванню.

16.04.2024 року представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, до якого додано докази його направлення іншим учасникам справи. У відзиві, серед іншого зазначено, що 28 лютого 2024 року до УПП в Закарпатській області ДПП надійшла позовна заява позивача з вх. № 2550 про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №1294221 від 22.01.2024 разом з ухвалою суду ( ОСОБА_2 ) у справі №308/2838/24 про залишення без руху з надання строку для усунення недоліків позовної заяви. 11 березня 2024 року вх. № 2975 до відповідача надійшла ухвала суду від 05 березня 2024 року у справі №308/2838/24 про повернення позовної заяви позивачу.

Крім того, 28 березня 2024 року з вх. №4044 до представника відповідача надійшла ухвала Ужгородського міськрайонного суду від 22 березня 2024 року разом з позовною заявою у справі №308/5082/24 про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху. 10 квітня 2024 року з вх. № 2550 до представника відповідача надійшла копія позовної заяви позивача, з вищестоячого органу (ДПП), реєстраційний № ДПП 26213 від 28.03.24.

16.04.2024 року представник відповідача подав до суду додаткові пояснення по справі з доказами їх направлення іншим учасникам справи, які додано до матеріалів справи.

17.04.2024 року представник відповідача подав до суду клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме: диск DVD-R з відеозаписами, копію постанови серії ЕНА №1294221 від 22.01.2024 року, копію запиту до ТСЦ №12620, які додано до матеріалів справи.

Крім того, 30.05.2024 до суду від представника відповідача ОСОБА_3 поступило клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки вважають, що суд дійшов передчасного висновку про визнання причин пропуску строку поважними.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 30.05.2024 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення не подавав.

Представник позивача адвокат Кислий А.М. у судовому засіданні 30.05.2024 зазначив, що позивач отримав поранення та перебуває на лікуванні, тому просив відкласти розгляд справи до його одужання.

Представник відповідача Вовканич А.І. в судовому засіданні зазначив, що в розгляді справи приймає участь його представник, тому підстав відкладати розгляд справи немає.

Заслухавши думку учасників, враховуючи наведені обставини, суд ухвалив, розпочати розгляд справи за відсутності позивача, та в подальшому вирішити питання щодо його участі в судовому засіданні.

В судовому засіданні представник відповідача Вовканич А.І. підтримав подане клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки вважає, що судом передчасно було визнано поважними причини пропуску звернення позивача до суду з даним позовом. Крім того, просив врахувати, що ще 28 лютого 2024 року до УПП в Закарпатській області ДПП надійшла позовна заява позивача про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №1294221 від 22.01.2024 разом з ухвалою суду ( ОСОБА_2 ) у справі №308/2838/24 про залишення без руху з надання строку для усунення недоліків позовної заяви, а 11 березня 2024 року до відповідача надійшла ухвала суду від 05 березня 2024 року у справі №308/2838/24 про повернення вказаної позовної заяви позивачу. При цьому, 19.03.2024 позивач знову звернувся до суду з аналогічним позовом, тому вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Представник позивача адвокат Кислий А.М. у судовому засіданні зазначив, що суддею вже вирішувалось питання поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом. Крім того, вказав, що він уклав договір із ОСОБА_1 лише 18.03.2024, та про подачу позовної заяви ОСОБА_1 у лютому 2024 року йому не було відомо.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, заслухавши учасників справи. дослідивши матеріали справи, що стосуються його вирішення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Право на захист порушених прав, свобод чи інтересів реалізується особою шляхом подання позовної заяви в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого КАС України або іншими законами.

Згідно із ст.289 КпАП України скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч.2 ст.291 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксоване в автоматичному режимі, або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення, або під час її виконання у випадках, передбачених частиною першою статті 300-1 цього Кодексу.

За приписами ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний подати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як слідує з матеріалів справи, ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 22.03.2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху. При цьому, 03.04.2024 року представником позивача подано заяву, якою усунуті зазначені в ухвалі недоліки.

Позивачем подано заяву з проханням поновити строк на подання позовної заяви у зв`язку з поважністю причин його пропуску. Вказує, що Позивач пропустив встановлений КАС України 10-ти денний строк на оскарження постанови Відповідача у зв`язку з призовом до Збройних Сил України за мобілізацією 23.01.2024 року та отримав можливість укласти договір про надання правової допомоги з адвокатом Кислим Андрієм Матвійовичем лише 18.03.2024 року.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 05.04.2024 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним позовом. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, з матеріалів справи, доданих представником відповідача до відзиву вбачається, що ОСОБА_1 ще 15.02.2024 року подав до Ужгородського міськрайонного суду аналогічну позовну заяву до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення (суддя Дергачова Н.В., справа №308/2838/24, провадження №2-а/308/65/24). Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.02.2024 року постановлено адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

А ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.03.2024 у справі №308/2838/24 вказаний адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення повернуто позивачеві, у зв`язку з неусуненням недоліків.

Частиною 1 статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. За змістом частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Правова регламентація поновлення процесуального строку забезпечується, серед іншого, приписами частин 1, 3 та 6 статті 121 КАС України. Вказані норми визначають, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли згаданим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Згідно п. 8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 згаданого Кодексу.

Частиною третьою статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й на природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Суд зауважує, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому частиною 1 статті 122 Кодексу визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Вирішуючи питання про дотримання строку звернення до суду у кожному конкретному випадку, необхідно виходити не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, але й з об`єктивної можливості особи знати про такі факти.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, виходячи з положень статей 122 і 123 КАС України, суд повинен перевірити дотримання позивачем строку звернення до суду, чітко встановивши час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення його прав, свобод чи інтересів, а в разі пропуску строку - дати оцінку поважності причин його пропуску та в залежності від з`ясованого відкрити провадження у справі або повернути позовну заяву (на стадії до відкриття провадження) чи залишити її без розгляду (на стадії після відкриття провадження).

Як встановлено судом, позивач 18.03.2024 року через систему «Електронний суд» звернувся до суду із позовною заявою, яка булла зареєстрована 19.03.2024, в якій просив скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності від 22.01.2024 року, тобто із порушенням строку звернення до суду.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини, адже наслідки для особи настають незалежно від підстав, за яких прийнято оскаржуваний акт індивідуальної дії, а з моменту прийняття такого рішення.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Також слід зауважити, що позивач не оспорює момент обізнаності з оскаржуваною постановою від 22.01.2024 року, а лише вказує на те, що пропустив встановлений КАС України 10-ти денний строк на оскарження постанови відповідача, у зв`язку з призовом до Збройних Сил України за мобілізацією 23.01.2024 року також вказує, що отримав можливість укласти договір про надання правової допомоги з адвокатом Кислим Андрієм Матвійовичем лише 18.03.2024 року.

Проте, як стало відомо під час судового розгляду справи, ОСОБА_1 раніше, а саме 15.02.2024 року уже звертався до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з аналогічною позовною заявою до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення (суддя Дергачова Н.В., справа №308/2838/24, провадження №2-а/308/65/24), яка була йому повернута через нреусунення недоліків.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в ухвалі про відкриття провадження у справі від 05.04.2024 суд передчасно визнав поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 з даним позовом, та інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними суд не знаходить.

У відповідності до ч.4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За наведеного позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 123, 240-243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 4 ст. 240 КАС України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 03.06.2024.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило