Справа № 640/23727/21
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2024 року 640/23727/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Балаклицького А.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю «Агромат» про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі також - ГУ ДСНС у м. Києві, позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю «Агромат» (далі також відповідач), в якому, з урахуванням заяви від 09.11.2021 №7101-6955/01, просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень та будівель шляхом зобов`язання промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю «Агромат» знеструмити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчий електрощит та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Академіка Булаховського, 5 в Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.09.2021 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2021 залишено без задоволення клопотання представника Промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю "Агромат" про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі № 640/23727/21.

На виконання положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» адміністративну справу передано до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Ухвалою суду від 30.06.2023 справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про наявні порушення відповідачем вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, наслідком встановлення яких має бути зупинення експлуатації відповідних приміщень відповідача.

Відповідачем надано суду відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 14.05.2021 № 498 «Про проведення планових перевірок».

Згідно Наказу № 498 видано повідомлення від 19.05.2021 № 25/827 та доручено провести планову перевірку приміщення відповідача щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 498, видано посвідчення від 01.06.2021 № 3702 на проведення перевірки відповідача, розташованого за адресою: вул. Академіка Булаховського 2, вул. Академіка Булаховського, 2/1, вул. Академіка Булаховського, 5 у Святошинському районі м. Києва.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення відповідача експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- в триповерховій адміністративній будівлі в сходовій клітині встановлено турнікет, що зменшує нормативну ширину шляхів евакуації, (вул. А. Булаховського, 5);

- коридори триповерхової адміністративної будівлі не обладнано світловими покажчиками напрямку руху. (вул. А. Булаховського, 5);

- над дверима евакуаційних виходів замість світлових покажчиків «ВИХІД» в системі оповіщення про пожежу змонтовані покажчики напрямку евакуації до евакуаційного виходу, (вул. А. Булаховського, 5);

- приміщення капітального складу не дообладнані системами протипожежного захисту. (вул. А. Булаховського, 5);

- будинки адміністративного та побутового призначення не забезпечені вогнегасниками з розрахунку 1 кг вогнегасної речовини на кожні 10 м2 площі підлоги та додатково газовими вогнегасниками з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше на 20 м2 площі підлоги в офісних приміщеннях з оргтехнікою, коморах, електрощитових, вентиляційних камерах та інших технічних приміщеннях, (вул. А. Булаховського, 5);

- складські приміщення не забезпечені вогнегасниками відповідно до вимог пункту 4 розділу V Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, (вул. А. Булаховського, 5);

- не проводиться перевірка стану вогнезахисного покриву (просочення) дерев`яних конструкцій триповерхової адміністративної будівлі (не менше .1. разу на рік), (вул. А. Булаховського, 5);

- в складських приміщення капітального складу не передбачено влаштування відчиняючих фрамуг для димовидалення. (вул. А. Булаховського, 5);

- протипожежні відстані між будівлями, проїзди та проходи до будівель допускається використовувати для складування матеріалів, (вул. А. Булаховського, 5);

- 2 та 3 поверх триповерхової адміністративної будівлі не забезпеченні мінімальною кількістю струменів води на кожну точку приміщення (внутрішніми пожежними кран-комплектами) та мінімальною витратою води для цих струменів на пожежогасіння. (вул. А. Булаховського, 5);

- відстань від світильників до горючих матеріалів менше 0,5 м (вул. А. Булаховського, 5);

- дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в складських приміщеннях, (вул. А. Булаховського, 5);

- для загального відключення освітлювальних мереж складських приміщень не передбачено встановлення апаратів відключення (вимикачів) поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах, (вул. А. Булаховського, 5);

- приміщення серверної не обладнано системою автоматичного пожежогасіння, (вул. А. Булаховського, 5);

- в зоні розміщення складських споруд не дотримано мінімальні протипожежні відстані між ними. (вул. А. Булаховського, 5, вул. А. Булаховського, 2);

- не забезпечено проїзд до кожної будівлі на території шириною не менше 3,5 м. (вул. А. Булаховського, 5, АДРЕСА_1 );

- офісні приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, (вул. А. Булаховського, 2);

- відстань від світильників до горючих матеріалів менше 0,5 м (вул. А. Булаховського, 2);

- дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в складських приміщеннях, (вул. А. Булаховського, 2);

- для загального відключення освітлювальних мереж складських приміщень не передбачено встановлення апаратів відключення (вимикачів) поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах, (вул. А. Булаховського, 2);

- протипожежні відстані між будівлями, проїзди та проходи до будівель допускається використовувати для складування матеріалів, (вул. А. Булаховського, 2);

- не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, (вул. А. Булаховського, 2, 5);

- відсутні спеціально призначені особи з питань цивільного захисту, (вул. А. Булаховського, 2, 5).

За результатами перевірки державним інспектором складено акт від 18.06.2021 № 424.

Примірник Акту № 424 від 18.06.2021 отримано відповідальною особою відповідача, про що зроблено відповідну відмітку в акті.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі також Закон).

Так, виходячи з положень статті 1 та 4 Закону (тут і далі по тексту нормативно-правові акти наведені в редакції, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з ч. 1 статті 5 Закону, планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Частиною 6 статті 7 Закону передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з ч. 7 статті 7 Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (стаття 1 КЦЗУ).

Відповідно до статті 64 КЦЗУ, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно статті 66 КЦЗУ, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 статті 68 КЦЗУ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (п. 1 ч. 1 статті 70 КЦЗУ).

Положеннями ч. 2 статті 70 КЦЗУ визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з системного аналізу вказаних вище правових норм, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації об`єкта.

Згідно п.п. 1, 2, 3 розділу ІІ ППБУ, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до п. 6 розділу І ППБУ, у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

При цьому, єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності товариства є факт створення ним загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

Така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. При цьому, оскільки обов`язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.

Суд звертає увагу на те, що за зверненням відповідача було здійснено позапланову перевірку, за результатами якої встановлено, що відповідач продовжує функціонувати з порушеннями правил пожежної безпеки, що створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей та складено акт від 19.10.2021 № 709, в якому зафіксовано такі порушення:

- не проводиться перевірка стану вогнезахисного покриву (просочення) дерев`яних конструкцій триповерхової адміністративної будівлі (не менше 1 разу на рік) (вул. А. Булаховського, 5);

- в складських приміщення капітального складу не передбачено влаштування відчиняючих фрамуг для димовидалення. (вул. А. Булаховського, 5)

- приміщення серверної не обладнано системою автоматичного пожежогасіння, ( АДРЕСА_2 );

- в зоні розміщення складських споруд не дотримано мінімальні протипожежні відстані між ними (вул. А. Булаховського, 5, АДРЕСА_1 );

- не забезпечено проїзд до кожної будівлі на території шириною не менше 3,5 м. (вул. А. Булаховського, 5, АДРЕСА_1 );

- протипожежні відстані між будівлями, проїзди та проходи до будівель допускається використовувати для складування матеріалів (вул. А. Булаховського, 2).

Також, на підставі листа відповідача, позивачем проведено позаплановий захід на підставі якого складено акт № 191 від 23.09.2022.

Під час здійснення позапланової перевірки встановлено, що залишається не усунутим одне порушення, а саме - в зоні розміщення складських споруд не дотримано мінімальні протипожежні відстані між ними, в порушення п. 1.1 глави 1 розділу III ППБУ.

Недотримання протипожежних відстаней недотримано саме між складськими спорудами, де відбувається складування/зберігання товару/виробів у відповідача.

У разі виникнення надзвичайної ситуації, наявність даного порушення сприятиме більшому розповсюдженню пожежі, що збільшить не тільки час, необхідний для евакуації людей, а й площу пожежі, ускладнить її гасіння на початковій стадії виникнення до моменту приїзду пожежно-рятувальних підрозділів.

Доказів, які б підтвердили повне усунення виявлених порушень, до матеріалів справи не надано.

Разом з тим, як вбачається з характеру порушення, встановленого актом перевірки, воно не є формальними, а стосується виключно відсутністю на підприємстві необхідних умов для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Тобто, виявлене порушення може створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Відповідно до положень статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

ГУ ДСНС України у м. Києві є спеціальним органом, який здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а тому належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки чи оскаржуваному приписі порушень є результати повторної перевірки.

Суд зазначає, що підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є наявність встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, кількість таких порушень є неважливою, так як наявність навіть одного порушення може створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд виходить, зокрема з того, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення окремих приміщень відповідача до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на головний та розподільчі електрощити, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають братись до уваги принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушуватиме конституційно закріплені права людей, зокрема тих, які працюють у відповідача, на безпечні умови праці та життя.

Як вбачається з характеру порушення, встановленого актом перевірки, воно є суттєвим, адже може призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявлене порушення може кваліфікуватись як таке, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Отже, враховуючи вищезазначене у сукупності, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, в даному випадку є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та не порушує принципу пропорційності, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13; ) до промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю «Агромат» (03115, місто Київ, проспект Берестейський, будинок 89-А; ) про застосування заходів реагування задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень та будівель шляхом зобов`язання промислово-технічної компанії у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю «Агромат» знеструмити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчий електрощит та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Академіка Булаховського, 5 в Святошинському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві № 191 від 23.09.2022.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Балаклицький А. І.