Справа № 520/746/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03 червня 2024 року справа № 520/746/24
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, 5,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61022, ) визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом та просив визнати протиправним та скасувати рішення Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 21.10.2020р. щодо відмови в переведенні з 26.04.2019р. з пенсії по інвалідності на пенсію за вислугу років, як бортового оператора, який виконував спеціальні роботи в польотах згідно заяви від 26.04.2019р.;

- зобов`язати Головне Управління Пенсійного фонду України в Харківській області перевести ОСОБА_1 з 26.04.2019р. з пенсії по інвалідності на пенсію за вислугу років, як працівника льотного складу за ШВП - 221, перерахувати з 26.04.2019р. пенсію відповідно до пункту 7 Порядку призначення та виплати пенсій працівникам льотно-випробного складу цивільної авіації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.1999р. №418(в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2019р. №713) у розмірі 75% заробітку, нараховувати з 26.04.2019р. згідно п. 2 ст. 21 Закону України "Про пенсійне забезпечення" надбавку у розмірі 40% основного розміру пенсії за вислугу років за її одержання з більш пізнього строку, обчислити загальну суму різниць між нарахованими щомісячними сумами пенсій що були фактично щомісячно виплачені і здійснити виплату загальної суми;

- допустити постанову суду до негайного виконання у межах суми стягнення за один місяць з 26.04.2019р. по 25.05.2019р.

Ухвалою суду від 16.01.2024р. позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту її отримання.

Згідно ухвали суду позивача повідомлено про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме, надати до суду: заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього; належним чином оформлені докази щодо виникненнями між сторонами публічно-правового спору з приводу позовних вимог та, зокрема, проте не виключно, копію оскаржуваного рішення від 21.10.2020р. або зазначити про відсутність у позивача цих доказів; належним чином оформлені копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи; заяву на виконання вимог п.8 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Вказану ухвалу було отримано позивачем 05.02.2024р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, та до суду ним подано клопотання від 15.02.2024р., згідно якого позивач просив продовжити йому строк, наданий судом для виконання ухвали суду від 18.01.2024р.

На обгрунтування поданого клопотання позивач посилався на те, що перебуває на лікуванні на денному стаціонарі у важкому стані, доказів чого надати до суду не може. Також зазначив, що отримав нове рішення ГУ ПФУ у Донецькій області зі спірного питання від 05.02.2024р., стосовно якого готує нову позовну заяву, необхідність підготовки якої потребує часу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2024р. скасовано ухвалу суду першої інстанції від 20.02.2024р. про повернення позовної заяви в цій справі.

При цьому суд апеляційної інстанції зазначив наступне: "в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі ч. 4 ст. 169 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог ст.160, 161 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом.

Отже, ухвала про залишення апеляційної скарги без руху має містити не лише виявлені недоліки, але й спосіб їх усунення. Невиконання належним чином вмотивованої ухвали у спосіб визначений судом тягне за собою наслідок у вигляді повернення такої скарги.

Так, повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, вказав на те, що позивач не усунув недоліки його позовної заяву у строк, встановлений судом.

У свою чергу, як свідчать матеріали справи, позивачем було подано до Харківського окружного адміністративного суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків, викладених в ухвалі про залишення позову без руху, в якому позивач просив продовжити строк на усунення недоліків з причин перебування на лікуванні в денному стаціонарі ЦРЛ з пневмонією.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Продовження процесуального строку це надання судом додаткового часу для вчинення процесуальної дії, що з поважної причини не може бути вчинена у встановлений строк.

Колегія суддів зазначає, що хоча положення частини другої статті 121 КАС України і містить диспозитивну норму, тобто встановлюють право суду, а не обов`язок, продовжити процесуальний строк, однак це право має бути реалізовано судом в межах процесуального закону з належним мотивуванням будь-якого рішення (продовження або відмова у продовженні строку), які дають скаржнику чітке розуміння дій суду.

Проте, повертаючи ОСОБА_1 позов, судом першої інстанції не було розглянуто клопотання позивача про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Крім того, як свідчать матеріали справи, заявником не подавалося клопотання про поновлення процесуального строку, однак судом першої інстанції була надана правова оцінка саме клопотанню про поновлення строку, якого матеріали справи не містять.

У зв`язку з чим судом першої інстанції клопотання про поновлення процесуального строку залишено без задоволення та повернуто позовну заяву.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви."

З врахуванням вищевикладеного, розглянувши подане клопотання про продовження строку на усунення недоліків згідно ухвали суду від 16.01.2024р, суд зауважує, що відповідно до ст. 124 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Положення частини другої статті 121 КАС України і містить диспозитивну норму, тобто встановлюють право суду, а не обов`язок, продовжити процесуальний строк.

Що стосується доводів про хворобу позивача, ця обставина належним чином позивачем не підтверджена, зазначений ним номер, який ніби-то є номером електронного листка непрацездатності ОСОБА_1 не є предметом дослідження з питання наявності захворювання позивача, оскільки за ним інформацію з Електронного реєстру листків непрацездатності про особу, якій відкрито листок непрацездатності може бути надано виключно самій застрахованій особи або батькам, опікуну, піклувальнику, іншому законному представнику, якщо застрахованою особою є неповнолітня або недієздатна особа за їх усним зверненням в паперовій формі як витяг з Реєстру.

Крім того, суд зазначає, що звертаючись до суду з приводу продовження процесуального строку з виконання ухвали суду від 18.01.2024р., позивач фактично вказує на те, що він має бажання подати до суду новий позов, звернутий до іншого відповідача - ГУ ПФУ у Донецькій області, а предметом оскарження є інше рішення пенсійного органу - від 05.02.2024р.

На час вирішення питання про продовження процесуального строку позивачем доказів подання іншого позову ОСОБА_1 до суду не надано.

Відтак, суд вважає, що клопотання про продовження строку на усунення недоліків на виконання ухвали суду від 16.01.2024р. є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.

Станом на 03.06.2024р. недоліки позовної заяви позивачем не усунуто.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків на виконання ухвали суду в цій справі від 16.01.2024р. про залишення позовної заяви без руху.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії. - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Григоров