Справа № 160/31340/23
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 листопада 2023 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із вищезазначеною позовною заявою, в якій заявлені вимоги:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.12.2023 р. позовна заява була залишена без руху та встановлено позивачу строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, а саме: надати уточнену редакцію позовної заяви, в якій уточнити позовні вимоги та надати копії позовної заяви для інших учасників справи.
На виконання ухвали суду від 07.12.2023 р., позивач 08.12.2023 р. надав уточнену редакцію позовної заяви, в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 р. прийнято до розгляду та відкрито провадження в цій адміністративній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач отримав ухвалу суду 13.12.2023 р., але відзиву на позовну заяву та будь-яких документів, що стосуються цього предмету спору, до теперішнього часу на адресу суду не надіслав.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить із такого.
01 травня 2023 року Товариство «Ведмежа барлога» звернулось з заявою від 28.04.2023р. №81/04, про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та падати відповідне рішення.
На думку позивача, відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у не внесенні на розгляд заяви ТОВ «Ведмежа Барлога» про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
За приписами ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Судом встановлено, що підставою виникнення спірних правовідносин, на думку позивача, слугував той факт, що відповідач не здійснив належного розгляду клопотання про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду.
Відсутність належним чином оформленого рішення сесії про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду чи про відмову в затвердженні, після спливу встановленого законом строку розгляду клопотання особи свідчить про те, що орган не прийняв жодного рішення з числа тих, які він повинен ухвалити за законом.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні, регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначаються Законом України "Про оцінку земель".
Також правове регулювання оцінки земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.
Відповідно до абз. 13 ст. 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Відповідно до ст.5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Ч.1 ст. 13 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться зокрема у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Згідно з ч.1, 2 с. 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій" (ч. 3. ст. 18 Закону України "Про оцінку земель").
Згідно із положеннями ч. 1 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.
Ст.23 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.
Підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.
Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Відповідно до ст. 38 Закону України "Про землеустрій" оцінка земель проводиться для порівняльного аналізу і прогнозу ефективності використання землі як природного ресурсу та основного засобу виробництва, а також при здійсненні цивільно-правових угод, для визначення розміру земельного податку, втрат лісогосподарського виробництва, справляння державного мита та в інших випадках, визначених законом. Оцінка земель проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку земель" за методиками, затвердженими Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 201 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Згідно з ч. 7 ст. 21 Закону України "Про Державний земельний кадастр" відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з такої оцінки.

Відповідно до пункту 24 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року №1051, до Державного земельного кадастру вносяться зокрема такі відомості про земельні ділянки: 14) нормативна грошова оцінка: значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дата проведення нормативної грошової оцінки земель; 15) інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку: назва та дата розроблення документації із землеустрою, відомості про її розробників; назва, дата та номер рішення про затвердження документації із землеустрою, найменування органу, що його прийняв, електронні копії відповідних документів; інформація про документи, на підставі яких встановлено нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно- територіальної одиниці, до складу якої входить земельна ділянка, згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку.

Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної та комунальної власності. Процедура встановлення нормативної грошової оцінки включає ряд стадій, передбачених чинним законодавством України. Зокрема, це прийняття уповноваженим органом влади рішення про проведення нормативної грошової оцінки земель (укладання договору заінтересованими особами), розробка технічної документації з нормативної грошової оцінки спеціалізованою установою, прийняття відповідною радою рішення про затвердження технічної документації, внесення відомостей про нормативну грошова оцінку земельної ділянки до Державного земельного кадастру.

Згідно ст. 12 ЗК України До повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин належить:

а) розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад;

б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу;

в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу;

г) вилучення земельних ділянок комунальної власності із постійного користування відповідно до цього Кодексу;

ґ) викуп земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб відповідних територіальних громад сіл, селищ, міст;

д) організація землеустрою;

ж) обмеження, тимчасова заборона (зупинення) використання земель громадянами і юридичними особами у разі порушення ними вимог земельного законодавства;

з) підготовка висновків щодо вилучення (викупу) та надання земельних ділянок відповідно до цього Кодексу;

и) встановлення та зміна меж районів у містах з районним поділом;

і) інформування населення щодо вилучення (викупу), надання земельних ділянок;

ї) внесення пропозицій до районної ради щодо встановлення і зміни меж сіл, селищ,

міст;

й) вирішення земельних спорів;

к) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Згідно з ч. ст. 15 Закону України «Про оренду землі» однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Орендна плата відповідно до ст. 21 Закону України «Про оренду землі» - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради зобов`язаний брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень.

Згідно із ч.4 ст. 49 Закону україни «Про місцеве самоврядування в Україні » передбачено, що депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Підпунктом 34 пунктом 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільських, селищних та міських рад вирішуються питання регулювання земельних відносин.

Згідно з частинами 1, 2 статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Виходячи з наведених правових норм, рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду належить до виключних повноважень міської ради шляхом прийняття відповідних рішень на пленарному засіданні. Рішення, дії або бездіяльність міської ради про затвердження або відмову у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду, можуть бути оскаржені до суду.

Вимоги до технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки сільськогосподарського призначення передбачені пунктом 3 розділу III Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.05.2017 року №262, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 31.05.2017 року за №679/30547.

28 квітня 2023 позивач подав до відповідача заяву, якій просив затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель водного фонду.

Проект цього рішення виносився на засідання Піщанської сільської ради, але рішення не було прийнято через відсутність достатньої кількості голосів.

При цьому, відповідачем не розглянуті заяви позивача від 28.07.2023р. та від 21.09.2023р.

Надаючи оцінку вказаним обставинам, суд зазначає наступне.

Умови, за яких орган відмовляє у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду, визначені законом. Якщо такі умови відсутні, орган повинен прийняти відповідне рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду. Ці повноваження та порядок їх реалізації передбачають лише один вид правомірної поведінки відповідного органу - затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель водного фонду або відмовити в його затвердженні, якщо для цього є законні підстави. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.

Утримання від прийняття будь-якого з цих рішень свідчить про бездіяльність відповідача та не є законним способом поведінки органу.

Таким чином, за наслідками розгляду заяви позивача відповідачем не було прийнято жодного акта ради, як суб`єкта земельних правовідносин, у формі рішення.

Разом з тим, відсутність рішення міської ради про затвердження або відмову у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду свідчить про її протиправну бездіяльність.

Розгляд даного питання міг відкладатись, проте мав завершитись прийняттям одного з конкретних рішень. Невирішення даного питання через відсутність достатньої кількості голосів не є рішенням про відмову в затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель водного фонду, оскільки волевиявлення щодо такого рішення депутати ради не висловлювали.

До того ж, слід застосувати правовий висновок Верховного Суду у постанові №580/704/21 від 23 листопада 2021 року, який полягає у тому, що неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою не може підміняти рішення про відмову у такому затвердженні.

Отже, Верховний Суд у постанові №580/704/21 від 23 листопада 2021 року дійшов висновку, що відсутність рішення органу місцевого самоврядування про затвердження проекту землеустрою або відмову у його затвердженні, після спливу встановленого законом строку розгляду клопотання особи, свідчить про допущення суб`єктом владних повноважень протиправної бездіяльності.

Спірні відносини, які стосуются затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земель, є аналогічними за процедурою та підставами питанням затвердження проекту земелеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Враховуючи наведене та виходячи із обставин цієї справи, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача розглянути заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Ведмежа Барлога» про затвердження технічної документації нормативно грошової оцінки земель водного фонду, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні та прийняти відповідне рішення відповідно до ст.23 Закону України "Про оцінку земель".

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачкою, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як свідчать матеріали справи, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2684,00 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.

Керуючись ст. 241-246, 250 КАС України, суд,

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ведмежа Барлога» (вул.Херсонська, буд.9А, оф.47, м.Дніпро, 49000, ) до Піщанської сільської ради (вул.Центральна, буд.4, с.Піщанка, Новомосковський р-н, Дніпропетровська обл., 51283, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Піщанської сільської ради щодо не внесення на розгляд заяв від 28.04.2023р., від 28.07.2023р. та від 21.09.2023р. ТОВ «Ведмежа Барлога» про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :01:200:0001, :01:202:0001, :01:203:0001, :01:204:0001, :01:205:0001.

Зобов`язати Піщанську сільську раду розглянути заяви ТОВ «Ведмежа Барлога» від 28.04.2023р., від 28.07.2023р. та від 21.09.2023р. про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Піщанської сільської ради (вул.Центральна, буд.4, с.Піщанка, Новомосковський р-н, Дніпропетровська обл., 51283, ) на Товариства з обмеженою відповідальністю «Ведмежа Барлога» (вул.Херсонська, буд.9А, оф.47, м.Дніпро, 49000, ) судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Савченко