Справа № 440/3679/24
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2024-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/3679/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Супруна Є.Б., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу №440/3679/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

28.03.2024 ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом, що заявлений до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області (надалі - ГУДСНС, Головне управління), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.03.2024 №177-НК/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Мотивуючи свої вимоги, заявниця стверджує про неправомірність обставин притягнення її до дисциплінарної відповідальності за невиконання вимог статті 22 Закону України "Про запобігання корупції", статей 6, 27, 31 та 32 "Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 №848 "Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями", Настанови з експлуатації транспортних засобів в органах та підрозділах ДСНС України, затвердженої наказом ДСНС України від 27.06.2013 №432 та ГУДСНС від 09.01.2023 №агп "Про транспортне забезпечення Головного управління", у зв`язку з використанням службового автотранспорту під час звільнення від виконання службових обов`язків. Стверджує, що у порушення вимог ст. 851 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту та приписів Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту відповідач наклав дисциплінарне стягнення без проведення службового розслідування. Натомість відповідачем була здійснена службова перевірка, під час якої всупереч вимог п. 81 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту доповідна записка за результатами такої службової перевірки була складена без відібрання пояснень по суті від особи, яка притягається до дисциплінарної відповідальності. До того ж відповідач порушив тридцятиденний строк накладення адміністративного стягнення, встановлений п. 86 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, який обчислюється з дня коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування.

Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

23.04.2024 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 172-179), у якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує на правомірність застосування до начальника відділу персоналу ГУДСНС полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність за фактом використання службового автотранспорту під час звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку з лікуванням та, як наслідок, вчинення дій, що підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту.

У відповіді на відзив позивач наполягає на тому, що відзив не спростовує аргументів та доказів протиправності наказу відповідача від 11.03.2024 №177-НК/61. Зазначає, що дисциплінарне стягнення не було оголошено, оскільки відмітки в наказі про це немає, тому наказ не був виконаний, а складений комісією, утворення якої та підстави діяльності у складі ГУДСНС невідомі і нічим не підтверджені, акт про відмову в ознайомленні під підпис не спростовує доводів позовної заяви про неоголошення ОСОБА_1 спірного наказу. Зауважує, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності було прийняте до відібрання письмових пояснень, викладених у поясненні ОСОБА_1 від 08.02.2024, і без перевірки фактів щодо фактичного виконання службових обов`язків під час перебування на лікуванні, тобто з порушенням встановленої процедури і без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, упереджено і недобросовісно, без дотримання принципу рівності перед законом. Наполягає на тому, що службове розслідування, проведення якого, відповідно до статей 85 та 851 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, є обов`язковим, відповідачем не проводилося лише з метою недопущення участі ОСОБА_1 в його проведенні, вчинення тиску на працівників при відібранні пояснень, змушуванні їх до написання пояснень, що містять неправдиві відомості і фальсифікації фактів про використання службового становища та одержання неправомірної вигоди. Вважає, що застосування дисциплінарного стягнення було використане відповідачем з метою усунення ОСОБА_1 від посади та звільнення зі служби. Додала, що відповідачем порушений строк накладення дисциплінарного стягнення, оскільки наказ ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61 виданий після сплину 30-ти денного строку накладення дисциплінарного стягнення, встановленого законом (т. 2 а.с. 63-72).

Правом на подання заперечень відповідач не скористався.

Розгляд даної справи, відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу цивільного захисту у званні полковника цивільного захисту згідно з укладеним контрактом про проходження служби цивільного захисту №495/2020 від 19.05.2020 (набрав чинності 03.06.2020) у складі ГУДСНС, а на посаді начальника відділу персоналу - з 08.06.2021 на підставі наказу відповідача від 07.06.2021 №92 (т. 1 а.с. 24-27).

Як повідомляє позивач у позовній заяві, 12.03.2024 із системи електронного документообігу АСКОД ГУДСНС їй стало відомо, що 11.03.2024 відповідач в особі т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 притягнув її до дисциплінарної відповідальності (з урахуванням раніше накладеного дисциплінарного стягнення у виді суворої догани), застосувавши дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, про що видано наказ ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Винесенню цього наказу передували наступні події.

02.01.2024 на ім`я т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_3 надійшла заява фахівця відділу агітаційно-пропагандистської роботи та комунікації центру забезпечення діяльності ГУДСНС ОСОБА_4 , вх. №1-Д3/61 (т. 2 а.с. 30-31), у якій той повідомив про те, що начальник відділу персоналу ГУДСНС полковник цивільного захисту ОСОБА_1 перебуваючи з 11.12.2023 по 22.12.2023 включно на лікуванні за бюджетні кошти у Державній установі "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Полтавській області" (надалі - ДУ ТМО МВС) щоденно користувалася службовим автомобілем у приватних корисних цілях для проїзду від місця проживання ( АДРЕСА_1 ) до місця лікування ( АДРЕСА_2 ) та в подальшому протягом дня здійснювала поїздки на службовому автомобілі по місту Полтава у власних потребах, використовуючи пальне, що призначене для реагування на надзвичайні ситуацій та забезпечення повсякденної діяльності підрозділів ДСНС та відволікаючи службовий автотранспорт від виконання нагальних завдань службової діяльності.

З огляду на це ОСОБА_4 вважав, що в діях начальника відділу персоналу ОСОБА_1 вбачається використання службового становища у власних корисних цілях, отримання посадовою особою неправомірної вигоди, у зв`язку з чим просив:

1. Призначити та провести за викладеними фактами службову перевірку, за результатами якої надати правову оцінку неправомірним діям посадової особи територіального органу центрального органу державної виконавчої влади;

2. У разі встановлення в діях ОСОБА_1 ознак використання службового становища у власних корисних цілях та отримання неправомірної вигоди вжити заходи щодо притягнення її до відповідальності, інформувати встановленим порядком ДСНС України та правоохоронні органи відповідно до законодавства.

3. Здійснити розрахунок розміру матеріальної шкоди державі, заподіяної діями ОСОБА_1 (з урахуванням витраченого пального, зносу (амортизації) автомобіля, заробітної плати водія та ін.) та стягнути з неї суму заподіяної шкоди у відповідних розмірах та порядку, встановлених законодавством.

4. 3 метою недопущення подібних зловживань у подальшому в Головному управлінні тa підпорядкованих підрозділах області проінформувати про даний випадок посадових осіб, що використовують службовий автотранспорт у своїй діяльності.

За резолюцією т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 від 02.01.2024 (т. 1 а.с. 181) було прийнято рішення провести службову перевірку відповідно до норм чинного законодавства, надати правову оцінку, за результатами доповісти начальнику Головного управління, поінформувати заявника.

У зв`язку з цим у період з 02.01.2024 по 25.01.2024 начальником сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУДСНС підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 була проведена службова перевірка за даним фактом, якою встановлено, що 07.12.2023 начальником відділу персоналу ГУДСНС полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 на ім`я т.в.о. начальника ГУДСНС було подано рапорт з проханням направити її на планове лікування до лікарні ДУ ТМО МВС в умовах денного стаціонару (т. 2 а.с. 40).

Відповідно до наказу ГУДСНС від 12.12.2023 №481 ОСОБА_1 з 11.12.2023 була усунута від виконання службових обов`язків у зв`язку з перебуванням на лікуванні (т. 2 а.с. 44), а згідно з наказом ГУДСНС від 20.12.2023 №492 ОСОБА_1 з 21.12.2023 приступила до виконання службових обов`язків у зв`язку із закінченням лікування (т. 2 а.с. 49).

За наданими відділом економіки і фінансів ГУДСНС рахунком-фактури від 18.12.2023 №1564, актом наданих послуг від 18.12.2023 №1564, розрахунком вартості надання стаціонарної допомоги, рахунком від 18.12.2023 №112 та актом про надання послуги №112 за договором №47 Юр/44 від 21.03.2023 суд з`ясував, що ОСОБА_1 дійсно перебувала на стаціонарному лікуванні в ДУ ТМО МВС (т. 2 а.с. 52-59).

Наказом ГУДСНС від 05.01.2023 (а не від 09.01.2023, як помилково зазначає відповідач) №9 "Про транспортне забезпечення Головного управління" легковий спеціалізований автомобіль SKODA OCTAVIA, державний номер НОМЕР_1 , закріплений за відділом персоналу Головного управління для вирішення службових питань, перевірок службової діяльності підпорядкованих підрозділів Головного управління, участі у заходах відомчої ветеранської організації, доставки матеріалів спеціальних перевірок кандидатів на службу, проведенні службових розслідувань по особовому складу, проведення соціально-гуманітарної роботи, вивчення морально-психологічного клімату в підпорядкованих підрозділах Головного управління тощо. Пунктом 6 цього ж наказу відповідальність за використання транспортних засобів для виконання службових завдань покладена на керівників структурних підрозділів, за якими закріплені дані транспортні засоби (т. 2 а.с. 15-21).

Як зазначив у відзиві представник відповідача, з метою перевірки обставин, викладених у скарзі, 09.01.2024 та 11.01.2024 на виконання резолюції т.в.о. начальника Головного управління від 02.01.2024 "Про проведення службової перевірки" було проведено опитування ряду працівників 2 ДПРЧ (м. Полтава) 1 ДПРЗ (м. Полтава), ГУДСНС, які зазначили, що в період з 11.12.2023 по 30.12.2023 перебуваючи на добовому чергуванні або ж під час здачі добового чергування вони неодноразово бачили як вранці на фасад 2 ДПРЧ (м. Полтава) під`їздив автомобіль SCODA OCTAVIA ВІ006Е, в який сідала начальник відділу персоналу Головного управління ОСОБА_1 . Інших працівників, які б сідали в даний автомобіль не бачили.

Представник відповідача у відзиві стверджує, що перевіркою наданих аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення Головного управління подорожніх листів на службовий автомобіль SKODA OCTAVIA BI006Е за період з 11.12.2023 по 20.12.2023 було встановлено, що за цей період автомобілем пройдено 386 км і використано 38,16 літрів газу пропан та 6,37 літрів бензину А-95, на підтвердження чого до відзиву надано копії подорожніх листів, довідку про роботу службового автомобіля, складену начальником частини автотранспортного забезпечення та ремонту і обслуговування автомобільної техніки АРЗ СП ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 198-217, т. 2 а.с. 42).

На переконання представника відповідача, відповідно до подорожніх листів на вищевказаний службовий автомобіль за 11, 12, 13, 14, 15, 18 та 19 грудня 2023 у графі 1 в розпорядження ОСОБА_1 надано автомобіль, що й підтверджує факт користування вказаним автомобілем ОСОБА_1 під час перебування на лікуванні, як і її власні підписи у подорожніх листах у графі "особа яка користувалася автомобілем" за 11, 12, 13, та 14 грудня 2023 року.

За результатами проведення службової перевірки начальником сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 на ім`я т.в.о. начальника Головного управління ОСОБА_2 було подано доповідну записку (т. 2 а.с. 32-36), у якій повідомлено, що факти, викладені в заяві фахівця відділу агітаційно-пропагандиської роботи та комунікації центру забезпечення діяльності ГУДСНС ОСОБА_4 від 02.01.2024 №1-Д3/61, знайшли своє документальне підтвердження. За висновком ОСОБА_5 , своїми діями начальник відділу персоналу Головного управління полковник служби цивільного захисту ОСОБА_1 грубо порушила вимоги статей 6, 27, 31 та 32 «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593, постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 № 848 "Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями", Настанови з експлуатації транспортних засобів в органах та підрозділах ДСНС України, затвердженої наказом ДСНС України від 27.06.2013 №432 та статті 22 Закону України "Про запобігання корупції" стосовно обмеження щодо використання службових повноважень чи свого становища та всупереч інтересам служби вчинила зловживання службовим становищем своїх повноважень і можливостей, пов`язаних із займаною посадою в особистих цілях, а також правопорушення пов`язане з корупцією. Окрім цього грубо порушила вимоги наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 №481 "Про особовий склад", в якому зазначено про тимчасове звільнення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків у зв`язку з перебуванням на лікуванні.

25.01.2024 копії зібраних матеріалів перевірки були направлені до правоохоронних органів для прийняття рішення згідно законодавством.

Згідно з резолюцією т.в.о. начальника Головного управління Бескостого Д.А. від 16.02.2024 до доповідної записки підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_5 з пропозицією притягнути полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу персоналу Головного управління до дисциплінарної відповідальності, ОСОБА_2 було прийнято рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність (т. 2 а.с. 37-39).

Враховуючи встановлені службовою перевіркою обставини того, що у період з 22.02.2024 по 08.03.2024 полковник служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальник відділу персоналу ГУДСНС перебувала на лікуванні, керуючись ст.ст. 3, 8, 57, 58, 59, 68, 73, 75, 79, 86 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 №1068-VI, за невиконання вимог статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», статей 6, 27, 31 та 32 «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 №848 "Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями", Настанови з експлуатації транспортних засобів в органах та підрозділах ДСНС України, затвердженої наказом ДСНС України від 27.06.2013 №432, та наказу ГУДСНС від 09.01.2023 №9 агп. "Про транспортне забезпечення Головного управління", що призвело до використання службового автотранспорту ОСОБА_1 будучи звільненою від виконання службових обов`язків у зв`язку з лікуванням та як наслідок вчинення дій, що підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту наказом Головного управління від 11.03.2024 №177-НК/61 на полковника служби цивільного захисту на ОСОБА_1 , начальника відділу персоналу ГУДСНС, було накладено дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність (т. 1 а.с. 37-43).

Додатково, як повідомив представник відповідача, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення факт про порушення ОСОБА_1 вимог ст. 22 Закону України "Про запобігання корупції" внесено НАЗК до даного реєстру, на підтвердження чого представник надав копію виписки (т. 2 а.с. 60).

Вважаючи протиправним наказ ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", оскільки такий прийнятий з порушенням порядку та строку накладення дисциплінарного стягнення, за відсутності службового розслідування, а також на підставі хибних висновків про вчинення правопорушення, позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просить суд скасувати цей наказ.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних міркувань.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначено Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (надалі - Положення №593).

Відповідно до п. 2 Положення №593, служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування визначає Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-VI (надалі - Дисциплінарний статут).

Так, пунктом 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Пунктами 5, 6 Дисциплінарного статуту встановлено, що належний рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту досягається шляхом: виховання високих професійних і морально-психологічних якостей в осіб рядового і начальницького складу на національно-історичних традиціях, засадах патріотизму, свідомого ставлення до виконання службових обов`язків, вірності Присязі; встановлення особистої відповідальності кожної особи рядового і начальницького складу за додержання вимог Присяги, цього Статуту, інших нормативно-правових актів, виконання службових обов`язків і наказів начальників; формування правової культури в осіб рядового і начальницького складу; поєднання вимогливості начальників до підлеглих із забезпеченням додержання їхніх прав і свобод та турботою про них; поєднання методів переконання і заохочення із застосуванням заходів дисциплінарного стягнення; особистого прикладу зразкового виконання начальниками своїх службових обов`язків, справедливого ставлення до підлеглих; створення в органах і підрозділах цивільного захисту належних матеріально-побутових умов, забезпечення додержання внутрішнього порядку; своєчасного і повного надання особам рядового і начальницького складу встановлених видів забезпечення; залучення всіх осіб рядового і начальницького складу до службової підготовки. Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Згідно з пунктом 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Пунктом 58 Дисциплінарного статуту встановлено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Пунктом 68 Дисциплінарного статуту встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

За приписами пунктів 83-85 Дисциплінарного статуту, прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди. Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.

При цьому, пунктом 851 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень вимог Закону України "Про запобігання корупції" за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника особи, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.

Як свідчить зміст пункту 1 оспореного наказу, відповідач за наслідками службової перевірки сформулював висновок, зокрема, про не виконання позивачем вимог статті 22 Закону України "Про запобігання корупції", хоча й службового розслідування як такого не призначалося та не проводилося.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05.05.2015 №515 (надалі - Інструкція №515).

Метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного (пункт 2 Розділу І Інструкції №515).

Відповідно до пункту 1 розділу VII Інструкції №515, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Вимоги до змісту висновку службового розслідування визначені пунктом 3 розділу VII Інструкції №515.

Відповідно до пункту 2 розділу VIII Інструкції №515, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.

Тобто, недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання службових обов`язків може містити ознаки дисциплінарного проступку. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватися під час службового розслідування, а питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення слід вирішувати з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано (могло бути завдано) шкоду.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16.05.2018 у справі №712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.

Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази про факти вчинення працівником дисциплінарного проступку.

У свою чергу, відповідно до п. 24 Положення №593, особа рядового і начальницького складу має право на проведення службового розслідування за її вимогою з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри щодо порушення нею законодавства, службової дисципліни, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності.

Як свідчать встановлені судом обставини справи, підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність слугувало судження відповідача про грубе порушення службової дисципліни, а саме: невиконання вимог статті 22 Закону України "Про запобігання корупції" стосовно обмеження щодо використання службових повноважень чи свого становища, статей 6, 27, 31 та 32 "Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 № 848 "Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями", Настанови з експлуатації транспортних засобів в органах та підрозділах ДСНС України, затвердженої наказом ДСНС України від 27.06.2013 №432 та наказу ГУДСНС від 09.01.2023 №9 агп. "Про транспортне забезпечення Головного управління".

Разом з цим судовим розглядом встановлено, що вищевказані обставини грубого порушення службової дисципліни, що виразилися у використанні ОСОБА_1 службового автотранспорту під час звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку з її лікуванням, були встановлені за наслідками службової перевірки, призначеної на підставі заяви фахівця відділу агітаційно-пропагандиської роботи та комунікації центру забезпечення діяльності ГУДСНС ОСОБА_4 від 02.01.2024 №1-ДЗ/61 за резолюцією т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 від 02.01.2024 та проведеної начальником сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУДСНС підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 .

В решті-решт результати такої службової перевірки набули форму доповідної записки.

У зв`язку з цим суд одразу ж реагує на це шляхом зауваження з приводу того, що чинним законодавством з питань проходження служби цивільного захисту не передбачено можливості призначення та проведення службової перевірки за фактом, як у даному випадку, використання службового становища у власних цілях та отримання неправомірної вигоди.

Між тим оскаржуваним наказом начальнику відділу персоналу ГУДСНС ОСОБА_1 фактично інкримінується корупційне правопорушення.

Своєю чергою аналіз змісту ст. 851 Дисциплінарного статуту свідчить на користь висновку про те, що проведення службового розслідування у випадку вчинення корупційного чи пов`язаного з корупцією правопорушення є обов`язковим задля досягнення мети виявлення причин та умов, що сприяли його вчиненню.

Вимога щодо обов`язковості призначення службового розслідування міститься і у підпункті 7 пункту 1 розділу II Інструкції №515, відповідно до якого службові розслідування призначаються у разі невиконання або неналежного виконання своїх службових обов`язків, порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особового складу органу чи підрозділу цивільного захисту або інших осіб.

Всупереч наведеному, як вже з`ясовано судом, службового розслідування за фактом порушення начальником відділу персоналу ДСНС полковником цивільного захисту ОСОБА_1 вимог чинного законодавства, що призвело до матеріальних збитків чи мало б корупційну складову, з боку ГУДСНС не призначалося та не проводилося.

Відтак, на переконання суду обґрунтованими є зауваження позивача з приводу того, що одноосібно проведена начальником сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУДСНС підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 . службова перевірка призвела до грубого порушення вимог чинного законодавства в частині недотримання відповідачем способу встановлення в діях особи складу дисциплінарного проступку.

Окрім того, як встановлено судом з доданих ОСОБА_1 до позовної заяви, але не доданих відповідачем до відзиву матеріалів, позивач зверталася до т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 із рапортами:

- від 06.02.2024 №97-ДЗ/61 про вчинення підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 неправомірних дій, які порушують вимоги Дисциплінарного статуту та наказу МВС України від 05.05.2015 №515 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту" та проханням відповідно до п. 24 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, про призначення службового розслідування з метою зняття безпідставних звинувачень у зловживанні службовим становищем (т. 1 а.с. 156-158);

- від 08.02.2024 №109-ДЗ/61 щодо надання пояснень про виконання службових обов`язків у період з 11.12.2023 по 20.12.2023 за посадою та використання для вирішення службових завдань службового автомобіля (т. 1 а.с. 105-109).

Відповіді на означені рапорти від т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 позивач так і не отримала, у зв`язку з чим звернулася до нього вже із заявою від 08.03.2024 №Р-398/61 в порядку ст. 109 Дисциплінарного статусу, в якій просила повідомити про причини нерозгляду її попередніх рапортів, повідомити чи призначене службове розслідування за її рапортом від 06.02.2024 №97-ДЗ/61, у разі не призначення такого розслідування просила його призначити, усунути підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_5 від виконання службових обов`язків за посадою з метою недопущення його впливу на комісію з проведення службового розслідування та осіб, які будуть опитані в ході його проведення, а також просила повідомити про причину не призначення відповідно до п. 24 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 службового розслідування за рапортом ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 115-117).

На цю заяву відповідач також не відреагував, чим порушив вимоги пункту 24 Положення №593, оскільки не забезпечив право позивача на призначення службового розслідування з метою зняття безпідставних, як на її думку, звинувачень або підозри щодо порушення законодавства, службової дисципліни, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності.

Крім цього, як зазначено у наказі ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61, доповідна записка начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУДСНС підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_5 за результатами службової перевірки складена 24.01.2024, без відібрання пояснень по суті проступку у ОСОБА_1 .

Відповідно ж до вимог п. 81 Дисциплінарного статуту, накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.

Зі змісту доповідної записки від 24.01.2024 та наказу ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61 слідує, що обставини, повідомлені позивачем у поясненні, не перевірялися.

Крім того, за твердженням позивача, ГУДСНС порушено строк притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбачений пунктом 86 Дисциплінарного статуту, за змістом якого дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Як вже встановлено судом, про вчинення правопорушення т.в.о. начальника ГУДСНС ОСОБА_2 стало відомо із заяви громадянина ОСОБА_4 02.01.2024, на якій начальник вчинив резолюцію щодо проведення службової перевірки.

Згідно з наданими позивачем витягами з її електронного кабінету страхувальника (т. 1 а.с. 161-162), у період з 18.01.2024 по 25.01.2024 ОСОБА_1 перебувала на лікуванні.

Отже строк притягнення до дисциплінарної відповідальності сплинув ще 08.02.2024.

Тож дійсно, як і стверджує позивач, спірний наказ від 11.03.2024 №177-НК/61 прийнятий ще й з порушенням строку накладення дисциплінарного стягнення.

Оскільки встановлених судовим розглядом фактів порушень порядку та строку накладення дисциплінарного стягнення, з урахуванням обставин не проведення службового розслідування, достатньо для формулювання висновку щодо протиправності наказу ГУДСНС від 11.03.2024 №177-НК/61, то іншим доводам позивача суд оцінку не надає.

З огляду на встановлені обставини протиправності оспореного наказу суд скасовує його як такий, що не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

В той же час, відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеному відповідач у ході судового розгляду справи не спростував доводи позивача ні власними поясненнями, ні наданими письмовими доказами.

За викладених обставин позов ОСОБА_1 слід задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином сплачена позивачем за звернення до суду з даним позовом сума судового збору у розмірі 1211,20 грн підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області від 11.03.2024 №177-НК/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області на користь ОСОБА_1 судові витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; АДРЕСА_3 ).

Відповідач: Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області (; вул. Решетилівська, 26/1, м. Полтава, 36007).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду впродовж тридцяти днів з моменту його підписання.

Суддя Є.Б. Супрун