Справа № 260/443/24
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 травня 2024 року м. Ужгород№ 260/443/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Іванчулинця Д.В.,

при секретарі судового засідання Куля Т.Т.,

за участю сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:

представника позивача Горбатової А.А.,

представника відповідача Малюги О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» (вул. О. Богомольця, буд. 21, м. Ужгород, Закарпатська область, 88015, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, буд. 19, м. Київ, 03057, ) про визнання протиправним та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 20 травня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено та підписано 30 травня 2024 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» (далі - позивач) в особі представника адвоката Горбатова Альони Анатоліївни (далі представник позивача) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач), в якому просить:

1) прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі;

2) розгляд справи здійснювати за правилами загального провадження;

3) визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 15.08.2023 року №1510 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу»;

4) відшкодувати ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (том І, а.с.1-35).

Позовні вимоги мотивовані тим, що Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 15.08.2023 року №1510 "Про накладення штрафу на ТОВ "Закарпатгаз Збут" за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу" на ТОВ "Закарпатгаз Збут" накладено штраф у розмірі 850 000 грн. за порушення вимог законодавства, а саме: пункту 2.1 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно- правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та пункту 4.1 Типового договору транспортування у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування, пункту 2.2 Ліцензійних умов, а саме: підпункту 6 у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання, підпункту 13 у частині виконання умови (вимоги) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів постачання природного газу, підпункту 18 у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подання її до НКРЕКП у встановленому порядку, підпункту 23 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)), підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата, дотримуватись мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП. ТОВ "Закарпатгаз Збуд" не погоджується із встановленими порушеннями та накладенням штрафу, оскільки перевірки проводилася з грубим порушенням норм закону України "Про національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" та Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що проводять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 року №428. Відтак висновок НКРЕКП про наявність в діях ТОВ "Закарпатгаз Збуд" порушення та застосування штрафу згідно з оскаржуваною постановою є безпідставним, оскільки визначення та врегулювання негативного небалансу здійснюється в межах передбаченої Кодексом процедури комерційного балансування.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року залишено дану позовну заяву без руху (том ІІ, а.с.2-4).

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання (том ІІ, а.с.11, 12).

29 лютого 2024 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, з якого вбачається що такий проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог (том ІІ, а.с.17-48).

07 березня 2024 року представник позивача скористався своїм правом і подав до суду відповідь на відзив (том ІІ, а.с.96-114).

12 березня 2024 року до суду надійшли письмові заперечення відповідача на відповідь на відзив (том ІІ, а.с.117-120).

14 березня 2024 року представник позивача подав до суду додаткові пояснення (а.с.128-133).

22 березня 2024 року представник відповідача подав до суду заперечення на додаткові пояснення позивача (том ІІ, а.с.146-150).

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (том ІІ, а.с.163, 164).

Ухвалою від 06 травня 2024 року поновлено судовий розгляд після виходу до нарадчої кімнати через необхідність дослідити додаткові докази (відеозасідання комісії, на якій прийнято оскаржувану постанову) (том ІІ, а.с.217, 218).

У судовому засіданні, яке відбулося 20 травня 2024 року представник позивача підтримала позовні вимоги та просила позов задовольнити, з мотивів наведених у позовній заяві, відповіді на відзив та решті документів наданих позивачем в продовж розгляду даної справи.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив та просив у задоволенні позову відмовити, як безпідставному.

Заслухавши думку представників, розглянувши подані сторонами документи, матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Щодо повноважень НКРЕКП на здійснення державного контролю та повноважень на прийняття розпоряджень і рішення про накладення стягнення, суд зазначає таке.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначено Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон про НКРЕКП).

Відповідно до висновків Верховного Суду викладених у постанові від 17.11.2022 у справі № 826/17642/18 «колегія суддів Верховного Суду зазначає про те, що саме Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» є спеціальним у визначенні правового статусу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдань, функцій, повноважень та порядку їх здійснення.

При цьому повноваження та обов`язки Регулятора не обмежуються виключно Законом № 1540-VІІІ, а й конкретизовані у спеціальних підзаконних актах».

Так, положеннями статті 3 Закону про НКРЕКП передбачено, що Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Відповідно частини першої статті 17 Закону про НКРЕКП для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор 11) контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов, та 12) розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

Слід зазначити, що особливості здійснення державного контролю НКРЕКП на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг врегульовано статтею 19, 22 Закону про НКРЕКП та положеннями Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженому постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (зі змінами) (далі - Порядок № 428).

Так, відповідно до вимог статті 19 Закону про НКРЕКП Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Відповідно до пунктів 2 і 5 частини сьомої статті 19 Закону про НКРЕКП підставами для проведення позапланової виїзної перевірки є, зокрема обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством (що спростовує безпідставні доводи Позивача щодо відсутності у Товариства обов`язку надавати на запит НКРЕКП документи, що не є предметом перевірки).

При цьому, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив (частина третя статті 22 Закону про НКРЕКП).

Так, відповідно до частини другої статті 22 Закону про НКРЕКП за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Водночас, Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання», «Про енергетичну ефективність» (частина третя статті 22 Закону про НКРЕКП). Таким чином, у Регулятора наявні повноваження як на здійснення заходів державного контролю.

Судом встановлено, що до НКРЕКП надійшли звернення ТОВ «Закарпатгаз Збут», про призначення та проведення НКРЕКП позапланової виїзної перевірки дотримання ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201 (з питань, що передбачались плановою перевіркою за період діяльності з 01 січня 2021 року по 31 грудня 2022 року).

Так, на підставі постанови НКРЕКП від 07.03.2023 № 418 «Про проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ «Закарпатгаз Збут» та постанови НКРЕКП від 05.07.2023 № 1246 «Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ «Закарпатгаз Збут», посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 15.06.2023 № 323, Сектором НКРЕКП у Закарпатській області у термін з 27.06.2023 по 10.07.2023 проведено позапланову виїзну перевірку щодо дотримання ТОВ «Закарпатгаз Збут» вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201 (далі - Ліцензійні умови), за період діяльності з 01.01.2021 по 31.12.2022.

За результатами планової перевірки ТОВ «Закарпатгаз Збут» складено Акт від 21.07.2023 року № 325 (далі - Акт № 325).

При цьому, у відповідності до вимог положень статті 19 Закону про НКРЕКП та пункту 7.1 глави 7 Порядку № 428, Ліцензіатом листом від 27.07.2023 № 887-СЛ-563- 0723 (далі - Пояснення) було надано до НКРЕКП пояснення та обґрунтування (заперечення) до Акту № 325, які були опрацьовані Регулятором та долучені до матеріалів перевірки.

Таким чином, за результатами розгляду Акту № 325, 15.08.2023 на засіданні Регулятора, яке було проведено у формі відкритого слухання, НКРЕКП прийнято постанову № 1510 «Про накладення штрафу на ТОВ «Закарпатгаз Збут» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу».

Щодо наявності порушень, допущених позивачем, які стали підставою для прийняття Постанови № 1510.

За результатами планової перевірки ТОВ «Закарпатгаз збут» складено Акт № 156, яким було встановлено ряд порушень вимог законодавства та Ліцензійних умов, а саме:

- пункту 2.1 у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно- правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та пункту 4.1 Типового договору транспортування у частині вчасного - збалансування свого портфоліо балансування; - пункту 2.2, а саме: - підпункту 6 у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання, - підпункту 13 у частині виконання умов (вимог) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів постачання природного газу, - підпункту 18 у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подання її до НКРЕКП у встановленому порядку, - підпункту 23 у частині надання до НКРЕКП документів, інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП, - підпункту 25 у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

При цьому, пунктом першим Постанови № 1510 було вирішеного накласти штраф на ТОВ «Закарпатгаз збут» у розмірі 850 000 (вісімсот п`ятдесят тисяч) гривень за порушення вищезазначених вимог законодавства та Ліцензійних умов.

ТОВ «Закарпатгаз Збут» листом від 22.08.2023 № 88702-Сл-596-0823 звернулось до НКРЕКП із проханням розстрочити сплату штрафу накладеного Постановою № 1510.

Водночас, розглянувши лист Товариства, НКРЕКП постановою від 05.09.2023 № 1632 «Про розстрочення сплати штрафу, накладеного на ТОВ «Закарпатгаз Збут» розстрочила сплату штрафу Товариству в розмірі 850 000 грн, а саме: з 20 вересня 2023 року до 20 червня 2024 року по 85 000,00 гривень щомісячно.

При цьому, Товариство дотримується графіку сплати штрафу накладеного Постановою № 1510 та розстроченого Постановою № 1632, що підтверджує згоду суб`єкта господарювання із вчиненими порушення на ринку природного газу.

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та пункту 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Відповідно до пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС Замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Положеннями пункту 4.1 розділу IV договору транспортування природного газу від газу від 16.12.2019 № , укладеного між ТОВ «ОПЕРАТОР ГТС УКРАЇНИ» та ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ», який відповідає Типовому договору транспортування природного газу, затвердженому постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497 (далі - Типовий договір транспортування) визначено, що замовник зобов`язаний, зокрема: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому Послуг; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим Договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунку оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Відповідно до абзацу 1 пункту 9.2 розділу IX Типового договору транспортування у разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор ГТС здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора ГТС природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу ГТС.

У пункті 11.4 розділу XI Типового договору зазначено, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими Оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Інформація щодо отриманих ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» послуг балансування, згідно з Актами врегулювання щодобових небалансів у 2021-2022 роках ТОВ «ОПЕРАТОР ГТС УКРАЇНИ» за договором від 16.12.2019 № , наведена в таблиці 1.26.5.1 (том ІІ, а.с.175).

Відповідно до таблиці 1.26.5.1 ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» протягом 2021-2022 років не забезпечувало своєчасної збалансованості свого портфоліо балансування та не вчиняло дій щодо вчасного збалансування свого портфоліо балансування, що призвело до виникнення негативного небалансу природного газу протягом 2021 року у обсязі 5 051,41 тис. куб. м, протягом 2022 року в обсязі 221,77 тис. куб. м та позитивного небалансу протягом 2021 року у обсязі 16 244,03 тис. куб. м, протягом 2022 року в обсязі 8 309,16 тис. куб. м.

Таким чином, вищезазначені дії ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» свідчать про порушення пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору транспортування, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом.

Варто звернути увагу суду, що у постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі 260/2484/21 Верховний Суд розглянув правове питання про те, чи можна вважати недотримання пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи та положень пункту 4.1 Типового договору, що призвело до невчасного збалансування позивачем свого портфоліо балансування, порушенням пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов та, відповідно, чи може бути за таке порушення до позивача застосована відповідальність, передбачена статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу».

Зокрема, у постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі №260/2484/21 зроблено правовий висновок про те, що дотримання вимог Кодексу газотранспортної системи та Типового договору є обов`язковими для застосування всіма суб`єктами господарювання, які здійснюють ліцензійну діяльність у сфері транспортування природного газу, а тому ці вимоги, з урахуванням положень пункту 2.1 та 2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності щодо транспортування природного газі, є спеціальними вимогами, що висуваються законодавством до ліцензіатів у сфері транспортування природного газу. При цьому, положеннями Кодексу газотранспортної системи та Типового договору передбачено не міру відповідальності за несвоєчасний баланс портфоліо балансування, а обов`язок сторін по здійсненню відшкодування вартості природного газу за фактом виявлення добового (місячного) небалансу.

Тому, ліцензіати - суб`єкти господарювання, що здійснюють діяльність у сфері транспортування природного газу, зобов`язані дотримуватися, зокрема, вимог Кодексу газотранспортної системи та Типового договору, у тому числі, в частині збалансованості своїх портфоліо балансування, для чого зобов`язані вчиняти всі необхідні заходи, спрямовані на збалансованість свого портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. При цьому положеннями Кодексу газотранспортної системи та Типового договору передбачено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів. Дотримання вищезазначених вимог є обов`язком суб`єкта господарювання, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії, а тому Кодекс газотранспортної системи та Типовий договір є нормативно-правовими актами, які містять специфічні вимоги у сфері провадження господарської діяльності з постачання природного газу, відтак, їх порушення може вважатися порушенням Ліцензійних вимог, відповідальність за яке передбачене статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу».

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №s 140/5824/21, у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 120/5138/21-а та у постанові Верховного Суду від 30.01.2023 у справі № 300/2663/21.

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання.

В ході перевірки встановлено, що Найменування ліцензіата - ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ», фактичне місцезнаходження станом на 31.12.2022 та на час перевірки: 88015, м. Ужгород, вул. Богомольця, 21.

Відомості щодо зміни юридичної адреси надані листом Товариства від 17.11.2021 № 887-Сл-19710-1121 (вх. НКРЕКП від 23.11.2021 № 24604/1-21), були враховані у Ліцензійному реєстрі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, та станом на 31.12.2022 співпадають із адресою та найменуванням, які зазначені у Виписці з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.03.2023.

Слід зазначити, що юридична адреса, зазначена в листі Товариства від 17.11.2021 № 887-Сл-19710-1121 (вх. НКРЕКП від 23.11.2021 № 24604/1-21) та подальших листах щодо змін даних, відрізняється від даних з Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 02.03.2023 (додаток 1.7.1) в частині назви вулиці: в листі - вулиця Богомольця, фактично - вулиця Богомольця Олександра. Під час перевірки Товариство надало до НКРЕКП лист від 19.07.2023 № 887-Сл-559-0723 (вх. НКРЕКП від 19.07.2023 № 15459; додаток 1.7.2) щодо приведення у відповідність своєї фактичної юридичної адреси інформації, зазначеній у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Комісією з проведення перевірки встановлено, що протягом періоду, що перевірявся, відбулися зміни даних, зазначених у документах, що додавалися ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» до заяви про отримання ліцензії, про що Товариство повідомляло НКРЕКП (том ІІ, а.с.176, 177).

Вказані повідомлення мають бути подані протягом 30 робочих днів після закінчення воєнного стану в Україні.

ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» листом від 27.07.2021 № 887-Ск-8266-0721 надало до НКРЕКП Інформацію про підтвердження відсутності здійснення контролю за діяльністю суб`єкта господарювання у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції», резидентами держав, що здійснюють збройну агресію проти України у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про оборону України» та Відомість про доступність будівель та приміщень для прийому та обслуговування споживачів для людей з інвалідністю та інших маломобільних груп населення.

Листами від 22.09.2021 № 887-Сл-14604-0921, від 17.12.2021 № 887-Сл-21209- 1221, 29.11.2022 № 887-Сл-5017-1122 Товариством подано до НКРЕКП оновлену Інформацію про підтвердження відсутності здійснення контролю за діяльністю суб`єкта господарювання у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції», резидентами держав, що здійснюють збройну агресію проти України у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про оборону України».

Товариство листом від 06.05.2021 № 887-Сл-2857-0521 (вх. НКРЕКП від 12.05.2021 № 9747/1-21) надало до НКРЕКП оновлені Відомості про засоби провадження господарської діяльності з постачання природного газу, в яких в Інформації про наявні будівлі та приміщення Товариства для прийому та обслуговування споживачів додано адреси точок контакту згідно договору про надання послуг від 31.08.2020 № 13D887-635-20 із ТОВ « 104.ЮА» та додаткової угоди № 2 від 01.03.2021 до нього (додаток 1.7.3). Зазначене Повідомлення про зміни даних, зазначених у документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, подано до НКРЕКП пізніше ніж один місяць з дня настання таких змін, а саме, тобто із запізненням на 42 днів.

Таким чином, в ході перевірки відповідачем встановлено факт здійснення Товариством ліцензованої діяльності із застосуванням засобів провадження господарської діяльності з постачання природного газу, про які було несвоєчасно повідомлено НКРЕКП, що свідчить про порушення ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання.

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог підпункт 13 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо виконання умов (вимог) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів природного газу.

У періоді, що перевірявся, постачання природного газу побутовим споживачам здійснювалося Ліцензіатом відповідно до Типового договору на постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2500.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2496 (далі - Правила постачання), договір постачання природного газу побутовим споживачам укладається з урахуванням статей 633, 634, 641 та 642 Цивільного кодексу України шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам, що розміщений на офіційному веб-сайті Регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору.

Заяви-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам надавались споживачам із персоніфікованими даними щодо споживача та його об`єкта. Вибірковою перевіркою підтверджено відповідність заяви- приєднання до умов договору постачання природного газу, які надавались побутовим споживачам у додатку 1 до Типового договору.

Вибірковою перевіркою договорів на постачання природного газу, укладених Товариством із споживачами, що не є побутовими (бюджетні установи та організації, релігійні організації, промислові споживачі та інші суб`єкти господарювання) встановлено, що договори містять істотні умови, передбачені пунктом 5 розділу ІІ Правил постачання природного газу, а саме: 1) місце і дата укладення договору, а також найменування/прізвища, імена, по батькові постачальника і споживача та їх EIC-коди як суб`єктів ринку природного газу; 2) предмет договору, відповідно до якого постачальник зобов`язується поставити споживачу природний газ в необхідних для нього об`ємах (обсягах); 3) ЕІС-код точки/точок комерційного обліку споживача, по яких буде здійснюватися постачання природного газу постачальником (за необхідності, якщо по інших точках комерційного обліку постачання газу здійснює інший постачальник); 4) найменування Оператора ГРМ/ГТС, з яким споживач уклав договір розподілу/транспортування природного газу; 5) річні, місячні та/або добові обсяги природного газу, у тому числі в розрізі точок комерційного обліку (за необхідності), та/або допустиме їх відхилення; 6) порядок перегляду та коригування підтверджених обсягів природного газу, у тому числі протягом розрахункового періоду; 7) режими постачання та споживання природного газу протягом розрахункового періоду; 8) ціна постачання природного газу за договором; 9) порядок та строки проведення розрахунків за поставлений природний газ; 10) порядок звіряння фактичного об`єму (обсягу) спожитого природного газу на певну дату чи протягом відповідного періоду; 11) відповідальність сторін за невиконання умов договору та підстави її застосування, у тому числі в разі перевищення споживачем підтверджених обсягів природного газу за відповідний період, а також механізми компенсації і повернення, які застосовуються, якщо рівні якості послуг постачальника за договором не виконуються, зокрема за неточності в рахунку чи його затримці (норма вноситься в договір за згодою сторін); 12) перелік випадків, коли постачання природного газу може бути обмежено/ припинено споживачу, та порядок обмеження/припинення, а по споживачу, що не є захищеним відповідно до Правил про безпеку постачання природного газу, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в нафтогазовій галузі, додаткові вимоги, визначені в зазначених Правилах; 13) порядок зміни постачальника; 14) строк дії договору та умови і порядок його продовження, припинення чи розірвання, у тому числі інформація щодо можливості його одностороннього розірвання; 15) місцезнаходження/місце проживання, банківські реквізити сторін; 16) інформація, що стосується прав споживачів, у тому числі щодо розгляду скарг (вирішення спорів) постачальником, і засоби спілкування та/або публічного оголошення інформації, що подається постачальником згідно з цими Правилами; 17) порядок вирішення спорів відповідно до пункту 9 розділу VII цих Правил; 18) право споживача на отримання інформації, визначеної Законом України «Про особливості доступу до інформації у сферах постачання електричної енергії, природного газу, теплопостачання, централізованого постачання гарячої води, централізованого питного водопостачання та водовідведення».

Відповідно до пункту 14 розділу ІІ Правил постачання постачальник має право здійснити заходи з обмеження чи припинення газопостачання споживачу через залучення до цих робіт Оператора ГРМ/ГТС. Для цього у постачальника має бути укладений з Оператором ГРМ/ГТС договір на виконання робіт, пов`язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам.

Для здійснення заходів з припинення (обмеження) та відновлення газопостачання споживачам у випадках, передбачених чинним законодавством, ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» у періоді, що перевірявся, укладено Договір на виконання робіт з припинення (обмеження) газопостачання з АТ «ЗАКАРПАТГАЗ» від 30.03.2016 № 09-16-113/32DZK77-16.

Згідно з положеннями пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання у разі переплати сума переплати зараховується в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повертається на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

Таким чином, на письмову вимогу споживача щодо повернення коштів переплати за послуги постачання природного газу, постачальник зобов`язаний повернути споживачу переплату протягом п`яти робочих днів.

До НКРЕКП надійшли звернення споживачів щодо неповернення ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» суми переплати за послуги постачання природного газу.

В ході проведення позапланової перевірки комісією з перевірки було надано Ліцензіату запит від 23.06.2023 № 35/97-23 щодо надання письмових пояснень та усіх відповідних підтвердних документів щодо питань, викладених у зверненнях споживачів.

Результати аналізу звернень споживачів, а також інформації та документів, наданих ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» (додаток 1.13.1 (том ІІ, а.с.180)), відображено в таблиці 1.13.2 (том ІІ, а.с.180, 181).

Відповідно до інформації, наведеної в таблиці 1.13.2, ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» порушено підпункт 13 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо виконання умов (вимог) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів природного газу, а саме положення пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання в частині зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17 зроблено наступні висновки: « 74. Частиною першою статті 14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні» встановлено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

75. Тобто сертифікат видається торгово-промисловою палатою за зверненням однієї зі сторін спірних правовідносин (сторін договору), яка (сторона) оплачує (за винятком суб`єктів малого підприємництва) послуги торгово-промислової палати. Водночас інша сторона спірних правовідносин (договору) позбавлена можливості надати свої доводи і вплинути на висновки торгово-промислової палати.

76. Таке засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) може вважатися достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин для сторін договору, якщо вони про це домовилися, але не пов`язує суд у випадку виникнення спору між сторонами щодо правової кваліфікації певних обставин як форс-мажорних.

77. Звідси Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу».

Крім того, відповідно до висновків Вищого господарського суду України наведених у постанові від 26.11.2015 у справі № 910/14673/15 «Висновок ТПП не є актом державного органу, такий висновок лише одним із видів доказів, який не має наперед визначеної сили».

Відповідно до пункту 3.1 Регламенту форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Форс-мажорними можуть бути визнані ті обставини, які не зазначені у вищенаведеному переліку, проте відповідають критеріям форс-мажорних згідно з положеннями п. 6.9 цього Регламенту, не суперечать законодавству України і узгоджені сторонами у договорі, контракті, угоді як такі, що звільняють їх від цивільно-правової відповідальності.

Пунктом 6.9. Регламенту передбачено, що надані Заявником документи для засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) мають свідчити про: - надзвичайність таких обставин (носять винятковий характер і знаходяться за межами впливу сторін); - непередбачуваність обставин (їх настання або наслідки неможливо було передбачити, зокрема на момент укладення відповідного договору, перед терміном настанням зобов`язання або до настання відповідного обов`язку); - невідворотність (непереборність) обставин (неминучість події/подій та/або її/їх наслідків); - причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання Заявником своїх конкретних зобов`язань (за договором, контрактом, угодою, законом, нормативним актом, актом органів місцевого самоврядування тощо).

Разом з тим, згідно з пунктом 3.2 Регламенту не вважаються форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, недодержання/порушення своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів тощо.

Слід зазначити, що заявник несе відповідальність за повне та належне оформлення встановленої форми заяви для відповідної категорії Заявників, достовірність викладених фактів, наданих документів, доказів, даних, вірність завірених ним копій згідно з чинним законодавством України (пункт 6.5 Регламенту).

Обставина «у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, введення на території України воєнного стану, не містять причинно- наслідкового зв`язку між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань, оскільки ТОВ «Закарпатгаз Збут», та об`єкти споживачів, щодо повинно відбутись зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги та письмових звернень споживачів не знаходяться на територіях, на яких велись бойові дії у спірний період (період, що перевірявся) або тимчасово окупованих російською федерацією, згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 № 309.

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог підпункту 18 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подавати її до НКРЕКП у встановленому порядку.

Відповідно до вимог постанови НКРЕКП від 07 липня 2016 року № 1234 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення» (далі - Постанова № 1234), ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» у періоді, що перевірявся, мало подавати форми звітності: - № 4-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) «Звіт про оптові ціни на природний газ» (далі - форма № 4) - не пізніше 20 числа місяця, наступного за звітним кварталом - до НКРЕКП; - № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) «Звіт про діяльність постачальника природного газу» (далі - форма № 5) - не пізніше 20 числа місяця, наступного за звітним періодом - до НКРЕКП; - № 5а-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) «Звіт про діяльність постачальника природного газу з постачання природного газу побутовим споживачам» (далі - форма № 5а) - до 20 числа місяця, наступного за звітним періодом - до НКРЕКП та структурних підрозділів НКРЕКП на територіях.

Згідно з Інструкціями щодо заповнення форм звітності: - форму № 4-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які здійснюють оптовий продаж природного газу (далі - оптовий продавець), а відповідно до пункту 6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності (оптової закупівлі та оптового продажу природного газу) у звітному кварталі оптовий продавець звітність не подає; - форму № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу, а відповідно до пункту 6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності з постачання природного газу у звітному кварталі суб`єкт господарювання не подає звітність, крім випадків, коли постачальник спожив природний газ на власні потреби у звітному кварталі; - форму № 5а-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які тримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу та провадять господарську діяльність з постачання природного газу побутовим споживачам, а відповідно до пункту 6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності з постачання природного газу побутовим споживачам у звітному місяці форма № 5а постачальником не подається.

Датою подачі вищезазначених форм звітності вважається дата їх реєстрації в НКРЕКП.

Інформація щодо термінів надання ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області звітності за 2021-2022 роки наведено у таблиці 1.18.1 (том ІІ, а.с.184).

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.03.2022 № 335 «Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні» (в редакції, що діяла до 21.06.2022) у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, введеним відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, подовжено терміни подання звітності та інформації суб`єктами господарювання, які є ліцензіатами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, крім оператора системи передачі та оператора ринку, яка подається відповідно до постанов НКРЕКП, зокрема Постанови № 1234.

Вказана звітність за відповідні звітні періоди має бути подана протягом 30 робочих днів після закінчення воєнного стану в Україні.

Постановою НКРЕКП від 21.06.2022 № 622 «Про внесення зміни до постанови НКРЕКП від 01 березня 2022 року № 335» визначено, зокрема, що ліцензіати НКРЕКП мають подати звітність та інформацію, яка подається відповідно до постанови НКРЕКП від 07 липня 2016 року № 1234 протягом місяця з дня оприлюднення цієї постанови (день оприлюднення на офіційному веб-сайті Регулятора 23.06.2022, оскільки 23.07.2022 та 24.07.2022 - вихідні дні, то кінцевий термін подання звітності - 25.07.2022).

Згідно з наказом Міністерства енергетики України від 08.06.2022 № 198 «Про постачання природного газу побутовим споживачам» (далі - Наказ № 198) усіх побутових споживачів ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» з 01 травня 2022 року переведено до «постачальника останньої надії» ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України». Таким чином, Ліцензіатом з липня 2022 року форма № 5а не подавалася відповідно до Інструкції.

Звіт за формою № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) «Звіт про діяльність постачальника природного газу» за III кв. 2022 року ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» подано до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області з порушенням терміну, визначеного Інструкцією, на 4 дні, що свідчить про порушення підпункту 18 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата складати звітність, затверджену НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подавати її до НКРЕКП у встановленому порядку.

Щодо достовірності даних, наведених у формах звітності № 5-НКРЕКП-газ- моніторинг (квартальна) «Звіт про діяльність постачальника природного газу».

Комісією з проведення перевірки здійснено співставлення даних, що наведено Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2021 рік, та даних бухгалтерського обліку, та встановлено: - у рядку 1.1 «побутовим споживачам» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Об`єм/обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн)» загальна сума (сумарно за І-IV квартали 2021 року) становить 2 157 855 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 2 343 265 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.1 «побутовим споживачам» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Борг, в тис. грн» загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 1 120 463,46 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 281 321,45 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 «промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Об`єм/ обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн)» загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 195 808,21 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 197 899,11 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 «промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Борг, в тис. грн» загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 18 691,790 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 18 774,24 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки).

Комісією з проведення перевірки здійснено співставлення даних, що наведено Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2022 рік, та даних бухгалтерського обліку, та встановлено: - у рядку 1.1 «побутовим споживачам» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Об`єм/обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн)» загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2022 року) становить 1 241 774,930 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 266 839,60 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.1 «побутовим споживачам» розділу ІІ «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Борг, в тис. грн» загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2022 року) становить 928 844,280 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 025 343,98 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 «промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання» розділу II «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Об`єм/ обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн)» загальна сума (сумарно за I-IV квартали 2022 року) становить 116 253,02 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 116 616,34 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 «промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання» розділу II «Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ» у графі «Борг, в тис. грн» загальна сума (сумарно за I-IV квартали 2022 року) становить 1 354,88 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 358,27 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки).

Зазначене свідчить про порушення Товариством підпункту 18 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подання її до НКРЕКП у встановленому порядку.

Детальна інформація щодо невідповідності даних, зазначених Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2021 та 2022 роки, та даних бухгалтерського обліку зазначено у пункті 1.26 Акту перевірки.

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог підпункту 23 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині надання до НКРЕКП документів, інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП.

Комісії з перевірки надано реєстр отриманих ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» листів та запитів від НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області у 2021 - 2022 роках, який містить інформацію: вихідні реквізити листа НКРЕКП або Сектору НКРЕКП у Закарпатській області, дату отримання листа Товариством, короткий зміст листа, встановлений термін виконання (за наявності), вихідні реквізити листа-відповіді ліцензіата.

Протягом 2021 року на адресу ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» від НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області надійшло 73 листи, в тому числі щодо надання документів та інформації стосовно розгляду звернень споживачів, протягом 2022 року - 43 листи. Вибірковою перевіркою встановлено, що відповіді на запити ліцензіатом до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області надавалися своєчасно.

Відповідно до підпункту 23 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог, зокрема надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Комісією з перевірки надано запити Ліцензіату від 27.06.2023 № 35/98-23, від 04.07.2023 № 35/101-23, від 06.07.2023 № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо переказу забезпечувального платежу за умовами договорів із ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ», зокрема по договору від 01.12.2021 № 12А167-1193-21.

ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» листами від 30.06.2023 № 887-Сл-540-0623 та від 05.07.2023 № 88702-Сл-542-0723 надало інформацію, що не отримувало та не повертало забезпечувального платежу за умовами договорів, що свідчить про надання недостовірної інформації. Детальна інформація наведена в пункті 1.26 Акту перевірки.

Відповідно до статті 19 Закону про НКЕРКП, у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством (що спростовує безпідставні доводи Позивача щодо відсутності у Товариства обов`язку надавати на запит НКРЕКП документи, що не є предметом перевірки).

Отже, надання недостовірної інформації з боку ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» є порушенням підпункту 23 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Інформація щодо надання Товариством до НКРЕКП документів, інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП, відображена в пункті 1.18 Акту перевірки.

Інформація щодо стану розрахунків ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» з ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» за отримані обсяги природного газу у 2021 році зазначена у Таблиці 1.26.4.1 з ПДВ (том ІІ, а.с.187)

Згідно з оборотно-сальдовою відомістю та Акту звіряння взаємних розрахунків ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» сплатило у грудні 2021 року за природний газ - 15 586,96 тис. грн (з ПДВ). Заборгованість на кінець 2021 та 2022 років відсутня.

В ході аналізу руху коштів на банківському рахунку ТОВ «ЙЕ Енергія» у АТ «Банк Альянс» № НОМЕР_1 встановлено, що 14.12.2021 ТОВ «ЙЕ Енергія» «зг.дог № ЗКЗ-ПР-02-2018-25 від 27.12.2017р та листа № 88702-СЛ-21084- 1221 від 14.12.2021» повернуто на адресу ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» 204,00 млн. грн з ПДВ двома операціями 106 615 580,94 грн та 97 384 419,06 грн. Відповідно до наданого акту звіряння взаємних розрахунків (додаток 1.26.1.3) встановлено, що у Товариства обліковується отримання коштів на суму 97 384 419,06 грн 15 грудня 2021 року за договором № ЗКЗ-ПР-02-2018-25 від 27.12.2017 р. як «повернення коштів».

Відповідно до пункту 5.9. договору купівлі-продажу природного газу від 01.12.2021 № 12А167-1193-21, укладеного ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» з ТОВ «ЙЕ Енергія», зазначено: «до 31 грудня 2021 р. включно, Покупець (ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ») переказує Продавцю Забезпечувальний платіж (Завдаток) у розмірі 210 000 000,00 (двісті десять мільйонів гривень 00 копійок) грн», проте відповідно до наданої оборотно-сальдової відомості та актів звіряння взаємних розрахунків за договором від 01.12.2021 № 12А167-1193-21, вищенаведені платежі не проводились.

Згідно банківського рахунку ТОВ «ЙЕ Енергія» у AT «Банк Альянс» № НОМЕР_1 у період з 22.12.2021 по 30.12.2021 ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» згідно п 5.9 договору №12А167-1193-21 від 01.12.2021 кошти у розмірі 174 616 087,81 грн перераховано на адресу ТОВ «ЙЕ Енергія» у вигляді забезпечувального платежу (без ПДВ), а саме: 21.12.2021 року 2 платежі: 5 000 000 грн і 6 000 000 грн; 22.12.2021 року: 900 000 грн; 23.12.2021 року 2 платежі: 108 000 000 грн і 600 000 грн; 24.12.2021 року: 2 000 000 грн; 28.12.2021 року: 8 000 000 грн; 30.12.2021 року 5 платежів: 20 191 029 грн, 14 225 058,81 грн, 5 200 000 грн, 2 500 000 грн і 2 000 000 грн.

Комісією з перевірки надано ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» запити від 27.06.2023 № 35/98-23, від 04.07.2023 № 35/101-23, від 06.07.2023 № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо переказу забезпечувального платежу за умовами договорів, зокрема по договору від 01.12.2021 № 12А167-1193-21.

ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» листами від 30.06.2023 № 887-Сл-540-0623 та від 05.07.2023 № 88702-Сл-542-0723 надало інформацію що не отримувало та не повертало забезпечувального платежу за умовами договорів, що свідчить про надання недостовірної інформації.

Таким чином, надання недостовірної інформації Ліцензіатом ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» є порушенням підпункту 23 пункту 2.2 Ліцензійних умов в частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Щодо встановленого НКРЕКП порушення Ліцензіатом вимог підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу.

Постановою НКРЕКП від 21.09.2017 № 1156, затверджено Мінімальні стандарти та вимоги до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу (далі - Стандарти та вимоги). Зазначена постанова НКРЕКП поширюється, зокрема на суб`єктів ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу.

Стандартами та вимогами передбачено надання постачальниками природного газу інформації щодо: - показників комерційної якості надання послуг постачальників природного газу; - переліку джерел інформації щодо комерційної якості надання послуг постачальника природного газу; - реєстрів письмових звернень споживачів постачальників природного газу; - реєстрів надання послуг постачальників природного газу; - дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог.

Згідно з пунктами 4.1 та 4.6 розділу 4 Стандартів та вимог, інформація щодо показників комерційної якості надання послуг постачальника природного газу, перелік джерел інформації, реєстр письмових звернень споживачів, реєстр надання послуг складається станом на останнє число звітного періоду і подається постачальником щоквартально до НКРЕКП та її територіальних органів за місцезнаходженням постачальником не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду.

Відповідно до пункту 4.8 розділу 4 Стандартів та вимог, постачальник природного газу щороку до 01 березня року, наступного за звітним, надає до НКРЕКП та оприлюднює на своєму офіційному сайті інформацію щодо дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог за формою, наведеною в додатку 16 до Стандартів та вимог.

Відповідно до Мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 21.09.2017 № 1156 (далі - Стандарти та вимоги) суб`єкти ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу зобов`язані надавати на паперових носіях та в електронному вигляді до НКРЕКП та її відповідного територіального органу щоквартально не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду інформацію щодо показників комерційної якості надання послуг постачальників природного газу; перелік джерел інформації щодо комерційної якості надання послуг постачальника природного газу; реєстр письмових звернень споживачів постачальників природного газу; реєстр надання послуг постачальників природного газу та щорічно до 01 березня року - інформацію щодо дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог.

Інформація щодо термінів надсилання Ліцензіатом до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області інформації за формою, наведеною у додатках 10, 11, 12, 14 та 16 до Стандартів та вимог за 2021-2022 роки наведена у таблиці 1.25.1 (том ІІ, а.с.189).

Таким чином, Ліцензіатом недотримані вимоги пунктів 4.1 та 4.6 глави 4 Стандартів та вимог, у частині подання постачальником інформації щодо показників комерційної якості надання послуг постачальника природного газу, переліку джерел інформації, реєстру письмових звернень споживачів, реєстру надання послуг щоквартально до НКРЕКП та її територіальних органів за місцезнаходженням постачальника не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду.

Перевіркою встановлено, що Додатки 10, 11, 12, 14 за III та IV кв. 2022 року подано до НКРЕКП з порушенням терміну, визначеного Стандартами та вимогами, від 1 до 2 днів, що свідчить про порушення підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата, дотримуватись мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

Товариство листом від 21.07.2022 № 88705-Сл-4034-0722 (вх. НКРЕКП від 25.07.2022 № 10191/1-22) повідомило НКРЕКП про переведення побутових споживачів до постачальника «останньої надії».

Інформація щодо розміщення Додатка 16 на веб-сайті Товариства наведена в пункті 4.6 Акту перевірки.

Інформація щодо показників якості надання послуг постачальника природного газу у періоді, що перевірявся, відповідно до додатку 10 Стандартів та вимог, наведена у таблиці 1.25.2 (том ІІ, а.с.190).

Достовірність надання Ліцензіатом інформації щодо якості послуг постачальника, зазначеної в додатках 10, 11, 12, 14 за 2021 - 2022 роки, комісією з проведення перевірки була перевірена шляхом вибіркового методу перевірки даних та співставлення їх з даними з первинних джерел інформації. Результати вибіркової перевірки наведені у таблиці 1.25.3 (том ІІ, а.с.190).

У періоді, що перевірявся, ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» не здійснював виплат компенсацій споживачам за недотримання Стандартів та вимог.

Щодо розрахунків з власниками газу та переплати з ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» суд зазначає.

Перевіркою встановлено, що станом на 31.12.2021 ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» перед НАК «НАФТОГАЗ УКРАЇНИ» становила 757 312,60 тис. грн та була простроченою, протягом 2021-2022 років та станом на момент перевірки заборгованість не оплачена та становила 757 312,60 тис.грн.. Водночас, до НКРЕКП надійшли листи Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України від 07.06.2023 № 5/7/2/1-14516 та від 11.07.2023 № 5/7/2/1-17687 щодо передачі природного газу та переказу забезпечувального платежу на адресу ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» у 2021 році.

Комісією з перевірки надано запити від 27.06.2023 № 35/98-23, від 04.07.2023 № 35/101-23, від 06.07.2023 № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо фінансово-господарських відносин ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» із ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» щодо передачі природного газу (на адресу ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ») та сплати забезпечувального платежу за період з 01.01.2021 по 31.12.2022.

Перевіркою встановлено, що між ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» (Продавець) та ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» (Покупець) укладено договір купівлі-продажу природного газу від 25.11.2021 № 12А167-1122-21, відповідно до якого Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю у листопаді-грудні 2021 року природний газ в обсязі 467,822 тис. куб. м. Ціна газу за цим договором становить 33,31815 грн за куб. м з ПДВ.

Відповідно до Акта приймання-передачі природного газу від 29.11.2021 № ЗЗК81024802 до договору від 25.11.2021 № 12А167-1122-21 ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» передало, а ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» прийняло в підземних сховищах AT «УКРТРАНСГАЗ» у листопаді 2021 року природний газ в обсязі 467,822 тис. куб. м вартістю 15 586,96 тис. грн (з ПДВ).

При цьому слід зазначити, що ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» здійснило переплату ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» за фактично не отриманий природний газ у 2021-2022 роках та яка станом на 31.12.2022 складала 132 512 ,44 тис. грн

Доводи Позивача щодо розрахунку з ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» не мають жодної юридичної ваги, оскільки НКРЕКП не накладала штраф за переплату перед ТОВ «ЙЕ ЕНЕРГІЯ» та в акті перевірки не зазначала про порушення ліцензійних умов в цій частині.

Пункт 2.1 Ліцензійних умов відноситься до Глави 2 «Вимоги до провадження господарської діяльності з розподілу природного газу». Тобто, не є загальною нормою, як стверджується споживачем. При цьому актом перевірки було зафіксовано які саме нормативні документи у сфері нафтогазового комплексу були порушені та у якій саме частині. Такий же детальний опис міститься і в прийнятому рішенні (постанові № 694): пункт 2.1 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2493, та пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування; пункту 5 розділу II Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2496 у частині належного повідомлення споживача постачальником про його намір змінити умови договору постачання природного газу не пізніше ніж за 30 днів до набрання чинності такими змінами. Тобто НКРЕКП застосувала норми пункту 2.1 Ліцензійних умов із подальшим конкретизуванням норм які саме нормативні документи були порушені.

Таким чином, твердження Позивача, що норма пункту 2.1 передбачає загальний (не виключний перелік законодавчих актів) є безпідставним.

Щодо повноважень НКРЕКП на застосування стягнень, а також визначення їх розміру, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону про НКРЕКП за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до положень статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності є правопорушенням на ринку природного газу.

Пунктом п`ятим частини четвертою статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах: від 3000 до 100000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (від 51 000 грн до 850 000 грн) - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню: б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню; б-2) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку природного газу.

Одночасно, варто зазначити, що згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною третьою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - ключовим завданням якого є здійснення правосуддя. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення.

Суд не може підміняти державний орган рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 (далі - Методологія), дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

До того ж, пунктом 2.4 Методології визначено, що дискреційні повноваження мають такі ознаки: 1) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд оцінювати юридичний факт (фактичний склад), внаслідок чого можуть виникати, змінюватись або припинятись правовідносини; 2) дозволяють на власний розсуд обирати одну із декількох запропонованих у нормативно-правовому акті, проекті нормативно-правового акта форм реагування на цей юридичний факт; 3) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд вибирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації; 4) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) обрати форму реалізації своїх повноважень - видання нормативного або індивідуально-правового акта, вчинення (утримання від вчинення) адміністративної дії; 5) наділяють орган (особу, уповноважену на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення; 6) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд визначати спосіб виконання управлінського рішення, у тому числі передавати виконання прийнятого рішення підлеглим особам, іншим органам державної влади та місцевого самоврядування, встановлювати строки і процедуру виконання.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта.

Здійснюючи судочинство, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово аналізував межі, спосіб та законність застосування дискреційних повноважень національними органами, їх посадовими особами. Зокрема, в рішенні ЄСПЛ від 17.12.2004 у справі «Педерсен і Бодсгор проти Данії» («Pedersen and Baadsgaard v. Denmark», заява N° 49017/99) зазначено, що, здійснюючи наглядову юрисдикцію, суд, не ставлячи своїм завданням підміняти компетентні національні органи, перевіряє, чи відповідають рішення національних держаних органів, які їх винесли з використанням свого дискреційного права, положенням Конвенції та Протоколів до неї. Суд є правозастосовчим органом та не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, відміняти замість нього рішення, яке визнається протиправним, приймати інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених пунктом п`ятим частини четвертої статті 59 Закону України «Про ринок природного газу», є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

Аналогічні висновки підтверджені Верховним Судом, зокрема, у постанові від 21.04.2021 у справі № 480/2675/20 та постанові від 21.03.2023 у справі № 640/17821/21.

Водночас, позивачем не надано жодного доказу щодо наявності певної ознаки на підтвердження факту дискримінації, а отже, НКРЕКП не вчинено жодних дій, які б відповідали ознакам дискримінації.

Позивач акцентує увагу, що «згідно співставлення перевірок в різні роки, виявлені Відповідачем порушення є однотипними. Таким чином, очевидним є те, що принцип співмірності обґрунтованості при накладенні штрафу».

Водночас, ефективність санкцій Регулятора повинні мати стимулюючий вплив, з метою недопущення порушення прав споживачів у майбутньому, проте, як констатує сам Позивач, застосування меншого розміру штрафу не має на нього впливу, адже Товариство продовжує допускати однотипні порушення.

Дослідженням матеріалів справи встановлено, що відповідачем правомірно винесено постанову від 15.08.2023 року №1510 Про накладення штрафу на ТОВ Закарпатгаз Збут за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умови з постачання щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу, натомість позивачем не доведено її протиправності.

За таких обставин суд прийшов до висновку, що зазначений позов не підлягає задоволенню підстав викладених у його мотивувальній частині.

У зв`язку з тим, що в задоволенні позову відмовлено, суд не стягує та не присуджує на користь позивача судові витрати.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» (вул. О. Богомольця, буд. 21, м. Ужгород, Закарпатська область, 88015, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, буд. 19, м. Київ, 03057, ) про визнання протиправним та скасування постанови - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

СуддяД.В. Іванчулинець