Справа № 380/11309/23
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

28 травня 2024 рокуЛьвівСправа № 380/11309/23 пров. № А/857/6964/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Глушка І. В.
суддів -Довгої О. І.
Запотічного І. І.
перевіривши апеляційну скаргу Львівського комунального підприємства "Львівелектротранс" на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №380/11309/23 за адміністративним позовом Львівського комунального підприємства "Львівелектротранс" до Західного офісу Держаудитслужби, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергомехатехніка", про визнання протиправним і скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 травня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з пропуском скаржником строку на апеляційне оскарження судового рішення. Скаржнику надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для виконання її вимог, вказано шлях усунення виявленого недоліку та роз`яснено правові наслідки, передбачені процесуальним законом, у разі його неусунення.

Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху була доставлена скаржнику до його електронного кабінету 08 травня 2024 року о 01:59, про що долучено до матеріалів справи відповідну довідку, що автоматично формується в АСДС Восьмого апеляційного адміністративного суду за наслідками такого надсилання.

На виконання вимог ухвали скаржник звернувся із вимогами про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення. Доводи клопотання зводяться до відсутності у нього обов`язку реєстрації в ЄСІТС, помилковості висновків суду про пропущення строку подання апеляційної скарги з дати отримання рішення суду засобами поштового зв`язку, введення на території України воєнного стану, необізнаність позивача про дату ухвалення судом рішення суду, недопущення скаржником тривалого пропуску строку з дня надіслання судом копії рішення до електронного кабінету скаржника.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що частина 2 ст.44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зокрема, пунктами 6 та 7 частини 5 цієї статті передбачено обов`язок учасника справи виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Аналіз наведеного законодавства дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями, можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано з дотримання вимог процесуального закону.

Виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, покладається на особу, яка має намір її подати.

Згідно з ч.1 ст. 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства та гарантується приписами пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України. Проте, дане право підлягає реалізації з дотриманням вимог процесуального законодавства, що виражається в дотриманні форми та змісту апеляційної скарги, термінів її подачі, а також обов`язковому переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї.

Суд розцінює наведені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження як неповажні та вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч.6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з частиною сьомою цієї статті особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кримінального процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кодексу України з процедур банкрутства, законів України Про судоустрій і статус суддів, Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги, Про адвокатуру та адвокатську діяльність та інших нормативно-правових актів було розроблено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затверджене рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем Електронний кабінет, Електронний суд та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Так, згідно із підпунктом 5.6 пункту 5 Положення користувач ЄСІТС (користувач) - це особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі Електронний кабінет (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (підпункт 5.8 пункту 5 Положення).

Згідно із пунктом 8 підрозділу 1 Підсистема Електронний кабінет розділу ІII Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС Положення підсистема Електронний кабінет (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Пунктом 9 цього ж підрозділу Положення передбачено, що процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Пунктом 17 цього ж підрозділу Положення визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно із пунктом 24 підрозділу 2 Підсистема Електронний суд розділу ІII Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС Положення підсистема Електронний суд (Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що функціонування Електронного кабінету та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації Електронного кабінету з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

При цьому, колегія суддів суду апеляційної інстанції зазначає, що пунктом 42 підрозділу 2 Підсистема Електронний суд розділу ІII Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС Положення визначено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Користувачі зобов`язані використовувати технічні засоби і технології, що мають забезпечувати належну якість та інформаційну безпеку передачі та отримання інформації, зображення та звуку, й самостійно несуть ризики технічної неможливості отримання доступу до ЄСІТС, погіршення якості чи переривання зв`язку тощо (п.11 Розділу ІІІ Положення).

Відповідно до ч.11 ст. 251 КАС україни якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

У свою чергу, в розумінні частини шостої цієї статті день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи є днем вручення судового рішення.

Вирішальним у дослідженні питання дотримання скаржником строків на апеляційне оскарження судового рішення є встановлення факту належного вручення скаржнику копії рішення, що оскаржується.

В даному випадку судом першої інстанції виконано вимоги статей 18 і 251 КАС України щодо надсилання позивачу в електронній формі до електронного кабінету, зареєстрованого в підсистемі Електронний суд, копії рішення від 23 січня 2024 року.

Так, наявною у матеріалах справи довідкою суду про доставку електронного листа з найменуванням Рішення письмове провадження від 23.01.2024 по справі №380/11309/23 (суддя Кап`юк Оксана Орестівна), що автоматично формується в АСДС Львівського окружного адміністративного суду за наслідками такого надсилання (а.с.121), підтверджується доставка оскаржуваного рішення до електронного кабінету Львівского комунального підприємства Львівелектротранс 25.01.2024 о 01:12 (а.с. 121) та саме з цією датою з огляду на наведені положення процесуального закону слід пов`язувати початок перебігу строку для ЛКП «Львівелектротранс» на апеляційне оскарження рішення, оскільки реєстрацією в добровільному порядку свого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, ЛКП «Львівелектротранс» встановив правовий зв`язок між собою і судом за комунікаційною ознакою.

Слід також зазначити, що надання скаржником додаткових доказів про отримання копії рішення суду у паперовому вигляді засобами поштового зв`язку не змінює моменту, з якого слід обраховувати для позивача строк на апеляційне оскарження рішення суду у даній справі.

Крім того, суд розцінює наведені скаржником доводи про введення на теритрорії України воєнного стану як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження рішення як недостатньо обґрунтовані, оскільки скаржником не надано суду жодного доказу, що він не мав змоги подати апеляційну скаргу у зв`язку із плановими та аварійними відключення електроенергії через ракетні обстріли, зокрема таких от, як графіки відключень, акти фіксації відсутності електроенергії, узагальнено покликавшись лише на вказані обставини та введений в Україні воєнний стан у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України. Також не вказано конкретно, яким чином у вказаний проміжок часу наведені обставини безпосередньо вплинули на скаржника таким чином, що завадило вчасно подати апеляційну скаргу.

Більше того, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає, що введення на території України воєнного стану не є підставою для ігнорування учасниками справи строків звернення до суду, а організація роботи є суб`єктивним чинником та не є підставою для недотримання встановленої законом процедури звернення до суду.

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (п. 4 ч.1 ст.299 КАС України).

Враховуючи те, що наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 298, 299, 321, 325, 328, 329, 331 ККАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати наведені Львівським комунальним підприємством "Львівелектротранс" підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №380/11309/23 неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Львівського комунального підприємства "Львівелектротранс" на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №380/11309/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач І. В. Глушко
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний