Справа № 160/7642/24
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2024 рокуСправа №160/7642/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення,
25 березня 2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якому просить:
визнати протиправним та скасувати п.п. 1-3 Наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.01.2024 року за № 70к в частині майора поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 );
поновити майора поліції ОСОБА_1 (0049604) на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 16.01.2024 року;
На обгрнтування позовних вимог позивачем зазначено, що ОСОБА_1 , майже двадцяти п`яти річний період служби займала різні посади та отримувала спеціальні звання в органах внутрішніх справ України та Національної поліції України, в тому числі з 05.05.2021 року до моменту звільнення на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області на підставі наказу ГУНП Дніпропетровської області №188 о/с від 05.05.2021 року, у спеціальному званні майор поліції. Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №70к від 15.01.2024 року до начальника режимно-секторного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (жетон 0049604) було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Позивачка уважає, що її керівник упереджено ставиться до неї, деякі моменти проведення щодо неї службових розслідувань, простежуються явні ознаки цькування (булінгу) стосовно ОСОБА_1 на основі гендерної приналежності. Зокрема, безпідставний рапорт ОСОБА_2 про нібито можливі потрапляння стороннім особам конфіденційної інформації, до яких вона не має жодного відношення, а в подальшому інше службове розслідування, де її, виходячи з рапорту ОСОБА_2 від 08.12.2023 №4/5-2190, заздалегідь визначають у негативному вигляді, тобто штучно визначають напрямок проведення службового розслідування. Позивач, уважає, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі службового розслідування за фактом конфлікту з ОСОБА_3 , яке вона вважає було проведено упереджено та однобоко, оскільки були допитані тільки ті працівники, які мають недоброзичливе відношення до ОСОБА_1 , довідка складена на підставі негативних доводів 12 колег із загальної кількості у 25 осіб, тощо.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року відкрито провадження у справі за цим позовом та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні. Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року у задоволенні клопотання позивача про об`єднання в одне провадження справ 160/7642/24 та № 160/8299/24 - відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_4 про об`єднання справ в одне провадження залишено без задоволення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_4 про збільшення розміру позовних вимог повернуто без розгляду.
16 квітня 2024 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування своєї позиції зазначили, що 15.01.2024 наказом Головного управління Національної Поліції в Дніпропетровській області № 70к до позивача було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади, 11.03.2024 з даним наказом було ознайомлено ОСОБА_1 . Відповідно до ч. 3 статті 22 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу. Наказом ГУНП від 11.03.2024 № 267 о/с ОСОБА_1 відповідно до п. 3 ч. 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, переміщено на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Дніпровського районного управління поліції. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності стали матеріали службового розслідування проведеного відповідно до наказу ГУНП від 19.12.2023 № 2545 (у межах строків, визначених наказом ГУНП від 02.01.2024 № 16), у формі письмового провадження, розглянуто справу за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_3 . У ході службового розслідування матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що конфлікт в УМП ГУНП, який мав місце 29.11.2023, виник через передчасні, імпульсивні та не тактовні дії майора поліції ОСОБА_1 , в результаті чого його учасники зазнали негативних наслідків. З урахуванням встановлених обставин, з метою забезпечення сприятливого стану морально-психологічного клімату в управлінні, попередження настання аналогічних подій у подальшому, недопущення дисгармонії робочої атмосфери, уникнення цькувань, напружених відносин та порушень службової дисципліни в управлінні, враховуючи негативну службову характеристику майора поліції ОСОБА_1 , наказом ГУНП від 15.01.2024 № 70к до останньої було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Таким чином, зазначена подія стала наслідком низьких ділових та моральних якостей ОСОБА_1 , недотримання нею вимог Дисциплінарного статуту НПУ, ігнорування Закону України «Про Національну поліцію», а також Правил № 1179. У зв`язку із цим при визначенні виду дисциплінарного стягнення у вигляді зняття з посади ОСОБА_1 ГУНП діяло у межах власної дискреції. Відповідач, вважає беззаперечно доведеним факт допущення позивачем дисциплінарного проступку. Вважають, що така поведінка позивача в умовах воєнного стану безумовно підриває авторитет поліції, що, відповідно, свідчить про особисту недисциплінованість позивача та недотримання ним вимог законодавства, присяги працівника поліції, а також низьких морально-ділових якостей, що унеможливлює зайняття нею керівної посади. ГУНП при проведенні службового розслідування, вирішенні питання щодо застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення, порядку притягнення до дисциплінарного стягнення та його реалізації діяло виключно на підставі законодавства та у спосіб встановлений нормативно - правовими актами, що регламентують діяльність Національної поліції України.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року прийнята на службу до Національної поліції України на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1 о/с від 07.11.2015 року.
З 05 травня 2021 року перебувала на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області на підставі наказу ГУНП Дніпропетровської області №188 о/с від 05.05.2021 року, у спеціальному званні майор поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19 грудня 2023 року № 2545 «Про організацію проведення службового розслідування», призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_3 ( том. 1 а.с.24).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28 грудня 2023 року № 2611 на час проведення вищевказаного службового розслідування з 28 грудня 2023 року відсторонено від виконання службових обов`язків майора поліції ОСОБА_1 за посадою начальника режимно-секретного сектору УМП ГУНП (том 2 а.с. 40)
За результатами службового розслідування 15 січня 2024 року було складено Висновок, про результати службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_3 , який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Висновком службового розслідування встановлено, що 12 грудня 2023 року до управління головної інспекції ГУНП за вх. № 2404 надійшов рапорт (вих. від 08.12.2023 № 4/5-2190) начальника управління міграційної поліції ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 , про те, що 29.11.2023р. у ввіреному йому підрозділі поліції відбувся конфлікт між начальником режимно-секретного сектору УМП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії УМП ГУНП ОСОБА_3 , які цього ж дня, у письмовій формі, звернулись до керівництва зазначеного управління поліції, з проханням вжити відповідних заходів реагування, вказавши протилежні за змістом обставини події.
Дисциплінарна комісія проаналізувавши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, прийшла до висновку, що конфлікт в УМП ГУНП, який мав місце 29 листопада 2023 року, виник через передчасні, імпульсивні та не тактовні дії майора поліції ОСОБА_1 , в результаті чого його учасники зазнали негативних наслідків, з урахуванням встановлених обставин, з метою забезпечення сприятливого стану морально-психологічного клімату в управлінні, попередження і аналогічних подій у подальшому, недопущення дисгармонії робочої атмосфери уникнення цькувань, напружених відносин та порушень службової дисципліни в управлінні, запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 5, 7, 11 частини 3 статті 1, пунктів 2, 6 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 2, 3, 7, 8, 9, 11 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні передчасних, імпульсивних та нетактовних дій, в результаті чого 29.11.2023 виник конфлікт з негативними наслідками для його учасників, не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій, не дотриманні норм ділового мовлення, використання ненормативної лексики, вчинені дій, спрямованих на приниження честі та гідності підлеглої працівниці, створенні атмосфери, яка змушує її недооцінювати свою професійну придатність, у тому числі з метою зміни нею місця служби, наданні негативного прикладу в дотриманні професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також не інформуванні керівництва управління міграційної поліції ГУНП про обставини, які ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, а саме щодо свого перебування на лікарняному, тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, застосувати до начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції, ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Згідно з п. 1-3 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 5, 7, 11 частини 3 статті 1, пунктів 2, 6 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 2, 3, 7, 8, 9, 11 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні передчасних, імпульсивних та нетактовних дій, в результаті чого 29.11.2023 виник конфлікт з негативними наслідками для його учасників, не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій, не дотриманні норм ділового мовлення, використання ненормативної лексики, вчинені дій, спрямованих на приниження честі та гідності підлеглої працівниці, створенні атмосфери, яка змушує її недооцінювати свою професійну придатність, у тому числі з метою зміни нею місця служби, наданні негативного прикладу в дотриманні професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також не інформуванні керівництва управління міграційної поліції ГУНП про обставини, які ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, а саме щодо свого перебування на лікарняному, тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, застосувано до начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Допущено до виконання службових обов`язків майора поліції ОСОБА_1 за посадою начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУПН. Начальнику УКЗ ГУНП (або особі на яку покладено виконання обов`язків) під час виконання дисциплінарного стягнення, застосованого до майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, урахувати рекомендації відділу психологічного забезпечення УКЗ ГУНП.
Позивачка не погодившись із пунктами 1-3 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к, звернулась до суду з позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини 1 статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя та сумлінно виконувати свої службові обов`язки закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).
Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Таким чином, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).
Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893), службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Як свідчать матеріали службового розслідування, підставою призначення службового розслідування став рапорт начальника УМП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_3 .
Отже, судом встановлено, що конфліктна ситуація, яка мала місце 29.11.2023 року виникла між двома працівниками вище зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_3 . Проте, резолютивна частина висновку за результатами службового розслідування, не містить будь-якого висновку щодо дій ОСОБА_3 у конфліктній ситуації, яка мала місце 29.11.2023 року.
У ході розгляду справи, судом дослідженні матеріали службового розслідування, зокрема, службові характеристики ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які були складенні 12 січня 2024 року, згідно яких учасниці конфлікту дисциплінарних стягнень не мали.
Водночас, як вбачається із змісту службової характеристики, яка складена у відношенні майора поліції ОСОБА_1 , яка з листопада 2015 року проходить службу в Національній поліції України, а з травня 2021 року на займаній посаді начальника режимно-секретного сектору, що позивачка за час служби в органах внутрішніх справ, поліції та на займаній посаді, зарекомендувала себе з негативного боку, не відповідає законним, моральним та етичним вимогам, яких повинен дотримуватися працівник поліції. При вирішенні службових питань проявляє принциповість та наполегливість на незадовільному рівні. Не здатна якісно та ефективно реалізувати по службі свої потенційні можливості. У службовій діяльності здійснює заходи щодо забезпечення режиму секретності, контролює їх дотримання під час проведення усіх, видів робіт з матеріальними носіями секретної інформації. Також, здійснює контроль виконання заходів щодо усунення причин та передумов витоку секретної інформації.
Судом за матеріалами справи не встановлено, а відповідачем не доведено, що до позивачки застосовувались заходи пов`язані з недотриманням нею моральних та етичних вимог.
Враховуючи вищевикладене, суд ставиться критично, як до висновку службового розслідування так і до наданої службової характеристик позивачки, оскільки їх висновки, трудова діяльність позивачки та тривале перебування її на посаді начальника режимно-секретного сектору є суперечливим та непослідовними, що свідчить про непропорційність застосованого до позивача дисциплінарного заходу, а відтак і про протиправність прийнятого наказу, як необґрунтованого.
Суд зазначає, що питання про наявність підстав для застосування до особи дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування, а правова оцінка правильності рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна ґрунтуватися на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях працівника, якого притягнули до дисциплінарної відповідальності, є встановлені законом підстави для застосування певного виду дисциплінарного стягнення.
Однак, відповідачем не обґрунтовано підстав застосування до позивача саме цього виду стягнення (звільнення з посади) до виявлених під час службового розслідування, дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого виду стягнення, як і не обґрунтовано, що відповідачем враховувалась попередня поведінка позивача, відсутність діючих дисциплінарних стягнень.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Таким чином, зважаючи на відсутність діючих дисциплінарних стягнень, а також не встановлення тяжких наслідків, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ підлягає скасуванню, оскільки відповідач при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення, вказані обставини не врахував, у зв`язку з чим рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, набуло нездоланних дефектів змісту що підтверджує його необґрунтованість.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к в оскаржуваній частині підлягає скасуванню.
Вирішуючи питання стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 недоплаченого середнього заробітку з урахуванням усіх видів грошового забезпечення (в тому числі премія) в повному обсязі, які були визначені на день звільнення та фактично не виплачені у розмірі на момент ухвалення рішення, суд приходить до висновку про їх передчасність, виходичі з такого.
Поліцейський вважається відстороненим від виконання службових обов`язків з дати видання відповідного наказу до дня видання наказу про допуск до виконання службових обов`язків за займаною посадою.
Рішення про відсторонення поліцейського від посади можуть приймати начальники, яким надано право прийняття на службу або призначення на посаду, шляхом видання письмового наказу.

У разі допуску до виконання службових обов`язків за займаною посадою (якщо за результатами службового розслідування підстави прийняття рішення про відсторонення не підтвердилися) або до виконання службових повноважень (у разі закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення) за період, протягом якого поліцейські не виконували службові обов`язки (службові повноваження), може бути встановлена премія, на отримання якої вони втратили право у зв`язку з усуненням (відстороненням) від виконання службових обов`язків (службових повноважень). Розмір премії зазначається в наказі про скасування та не перевищує розміру, що був установлений у попередньому місяці до відсторонення.

Згідно з наданої довідки № 150 від 10.04.2024 року начальника УФЗБО головного бухгалтера ГУНП в Дніпропетровській області, грошове забезпечення начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 станом на 13.02.2024 року, складалось з: посадового окладу, окладу за спеціальним званням; надбавка за стаж служби поліції 45 %, надбавки за специфічні умови проходження служби 55%.

Тобто, грошове забезпечення позивачці після винесення оскаржуваного наказу, виплачувалось без його обмеження, проте без виплати премії, що передбачено вищенаведеним пунктом 5 Порядок № 260, яка в свою чергу підлягає виплаті після скасування оскаржуваного наказу, а відтак в цій частині вимоги не підлягають задоволенню.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, у тому числі і аргументи учасників справи щодо прийнятого спірного наказу, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до положень статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд висновує про необхідність часткового задоволення позову

Щодо судового збору, суд зазначає, що оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» і такий фактично не сплачувався, відсутні підстави для вирішення питання про відшкодування судового збору відповідно до ст. 139 КАС України.

Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-246, 250, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (49101, м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 20 а, код за ) про скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати п.п. 1-3 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.01.2024 року за № 70к в частині майора поліції ОСОБА_1 .

Поновити майора поліції ОСОБА_1 (0049604) на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 16.01.2024 року.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев