Справа № 520/14672/24
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2024-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 травня 2024 р. № 520/14672/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Мельников Р.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 , зацікавлена особа: Керівник Харківської обласної прокуратури Фільчаков О. про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 із використанням системи "Електронний суд" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та таким, що порушує Закон України «По запобігання корупції» протирвручення позивачу повістки до Слобідського територіального центру комплектування та соцпідтримки 02.05.2024р. Заборонити Генеральному штабу ЗСУ та підпорядкованим ТЦК СП вручення позивачу повісток в публічних місцях;

- визнати протиправною та такою, що порушує Закон України «Про запобігання корупції» спробу працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 затримати позивача та перевірку облікових документів позивача 12.05.2024р. або іншими військовослужбовцями;

- зобов`язати Шевченківський територіальний центр комплектування та соцпідтримки оформити та надіслати позивачу поштою тимчасове посвідчення замість військового квитка та внести запис про непридатність до військової служби;

- зобов`язати Шевченківський територіальний центр комплектування та соцпідтримки визнати позивача таким, який не підлягає мобілізації за станом здоров`я на підставі наказу Міністерства оборони від 17 листопада 2008 р. № 1109/15800 "Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України".

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Приписами ч.5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так з поданої до суду позовної заяви вбачається, що остання подана до Харківського окружного адміністративного суду із використанням системи "Електронний суд", про що вказано у відповідній графі позовної заяви.

В той же час суд вважає за необхідне вказати, що позивач шляхом звернення до суду із цим позовом визначив в якості зацікавленої особи керівника Харківської обласної прокуратури Фільчакова О., проте нормами Кодексу адміністративного судочинства України не передбачено можливості визначення такого статусу учасника справи як "зацікавлена особа". Відтак позивачу належить визначити склад учасників справи із одночасним визначенням їх статусу відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Також з огляду на положення п. 4 ч.5 ст. 160 КАС України суд зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 містить в собі зазначення в якості відповідачів Генеральний штаб Збройних сил України, ІНФОРМАЦІЯ_5 , Начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 , Начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 , Начальник ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак позовні вимоги позивача в частині про "визнати протиправним та таким, що порушує Закон України «По запобігання корупції» протирвручення позивачу повістки до Слобідського територіального центру комплектування та соцпідтримки 02.05.2024р." не звернені до жодного з відповідачів, позовні вимоги про "заборонити Генеральному штабу ЗСУ та підпорядкованим ТЦК СП вручення позивачу повісток в публічних місцях" не містять в собі конкретизації осіб, до яких такі звернені, оскільки формулювання "підпорядкованим ТЦК СП" не дають змоги чітко встановити яких саме осіб такі вимоги стосуються; позовні вимоги про "визнати протиправною та такою, що порушує Закон України «Про запобігання корупції» спробу працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 затримати позивача та перевірку облікових документів позивача 12.05.2024р. або іншими військовослужбовцями" не містять в собі конкретизації осіб, до яких такі звернені, оскільки формулювання "або іншими військовослужбовцями" не дають змоги чітко встановити яких саме осіб такі вимоги стосуються.

Водночас зміст позовних вимог свідчить про те, що останні не звернено до начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 та начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В той же час суд наголошує, що встановлення вказаних обставин судом самостійно на підставі матеріалів позовної заяви є неможливим, оскільки в порушення приписів п.5 ч.5 ст.160 КАС України, яким визначено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, та приписів п.8 ч.5 ст.160 КАС України, яким визначено, що в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, позивачем не подано до суду жодного доказу в обґрунтування обставин, викладених у позовній заяві та на підтвердження власної правової позиції.

Водночас суд зазначає, що заявлене позивачем разом із позовними вимогами клопотання про витребування доказів, як і позовна заява в цілому не містить в собі достатніх та належних обґрунтувань стосовно неможливості подання позивачем самостійно зазначених останнім доказів та вчинення ним самостійних дій, направлених на отримання таких доказів.

Також суд зазначає, що позовна заява в порушення вимог п.2 ч.5 ст. 160 КАС України не містить в собі зазначення стосовно кожного учасника справи усіх передбачених такою нормою відомостей.

В той же час приписами ч.2 ст.160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Приписами абз. 1 ч.2 ст. 161 КАС України визначено, що у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин сьомої-десятої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Судом встановлено, що позов та додані до нього документи, подано через систему "Електронний суд".

Проте, позивачем, в порушення ч. 9 ст. 44 КАС України, не надано доказів надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Також суд зазначає, що згідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із приписами частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" від 09.11.2023 року № 3460-IX року установлено з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3028,00 грн.

Зі змісту адміністративного позову та позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру та позов до суду подано із застосуванням системи "Електронний суд", а отже ставка судового збору за звернення до суду з даним позовом становить 3875,84 грн.

При цьому, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивачем разом із позовною заявою до суду не надано документу про сплату судового збору в розмірі, визначеному законодавством.

Водночас разом із позовними вимогами позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки протягом 2023 року він отримав дохід 24200,00 грн, грошових заощаджень та нерухомості не має. З огляду на вказане позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, суд зауважує, що особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідні клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо).

Відповідно до приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, у розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Зі змісту поданого до суду клопотання вбачається, що в якості підстави для відстрочення сплати судового збору позивач посилається на обставини отримання доходу за 2023 рік у розмірі 24200,00 грн, відсутності в нього грошових заощаджень та нерухомого майна.

На підтвердження вказаних доводів до матеріалів позовної заяви долучено Форму ОК-7 з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування та Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №238876812 від 26.12.2020 року.

Суд враховує вказані доводи позивача, проте зазначає, що з огляду на положення частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" останні визначають необхідність встановлення у взаємозв`язку майнового стану сторони та інших передбачених ними умов.

Відтак, задля вирішення клопотання позивача необхідним є дослідження, зокрема, і його майнового стану, проте позивачем не надано до суду жодних доказів неможливості сплати судового збору станом на час подання позовної заяви, подальшої можливості сплати вартості судового збору або ж незадовільного майнового стану.

При цьому, Державна податкова служба України формує й веде Державний реєстр фізичних осіб - платників податків. До інформаційної бази Державного реєстру включаються такі дані про фізичних осіб: джерела отримання доходів, об`єкти оподаткування, сума нарахованих та/або отриманих доходів, сума нарахованих та/або сплачених податків, інформація про податкову знижку й податкові пільги платника податків.

Для отримання відомостей про себе з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, фізична особа звертається особисто або через уповноважену особу до територіального органу ДПС за місцем свого проживання або за місцем отримання доходів, або за місцезнаходженням іншого об`єкта оподаткування. Для цього необхідно подати документ, що посвідчує особу та заяву встановленого зразка.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 05.07.2019 року по справі №140/2033/18.

З огляду на викладене вище суд зазначає, що оскільки позивачем не надано відповідної довідки про доходи від контролюючого органу за попередній календарний рік, яка б підтверджувала його майновий стан щодо неможливості слати судового збору відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», то на даний час відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Крім того, суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості повторного звернення до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви або відстрочення оплати судового збору до ухвалення рішення у справі у встановленому порядку.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду;

- уточнену позовну заяву, складену відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України із визначенням складу учасників справи із одночасним визначенням їх статусу відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України, а також відомостей визначених положеннями п.2 ч.5 ст. 160 КАС України стосовно кожного з них; викладенням змісту позовних вимог і викладенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із одночасною їх конкретизацією стосовно;

- усі наявні в позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а у випадку неможливості їх надання зазначити, які саме докази не можуть бути подані та з яких причин;

- докази надсилання позовної заяви та доданих до неї доказів іншим учасникам справи;

- оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 3875,84 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, за наступними реквізитами: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача: 899998, рахунок UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або документи, визначені законодавством, що підтверджують наявність у позивача пільг щодо сплати судового збору, підстав для його звільнення від сплати судового збору чи відстроченння його сплати.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , Начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 , зацікавлена особа: Керівник Харківської обласної прокуратури Фільчаков О. про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду доказів приведення позовної заяви у відповідність до приписів Кодексу адміністративного судочинства України у спосіб, визначений судом у цій ухвалі.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мельников Р.В.