Справа № 580/3418/24
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2024 року справа № 580/3418/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

секретар судового засідання Гришанова А.І.,

за участю представниць:

позивача Павленко М.В.,

відповідача Желізняк Ю.В.,

розглядаючи за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі Головне управління, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 в частині притягнення заступника начальника Головного управління начальника кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що спірним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану, який вважає протиправним. Представник позивача вказав на порушення процедури проведення службового розслідування. Крім того зазначив, що у матеріалах службового розслідування не наведені конкретні факти порушення позивачем службової чи виконавської дисципліни. Зі змісту висновку службового розслідування неможливо з`ясувати, в чому саме полягав склад дисциплінарного проступку, позаяк окрім статистичної інформації про падіння показників не наведено жодних конкретних фактів порушень законодавства у службовій діяльності позивача, нічим не доведено його недбалого ставлення до виконання службових обов`язків згідно посадової інструкції та Положення про УКР. Звернув увагу, що падіння показників не може мати наслідком застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оскільки при визначенні порушення дисципліни поліцейськими необхідно з`ясовувати характер проступку.

Ухвалою від 17.04.2024 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання.

07.05.2024 представниця Головного управління Національної поліції в Черкаській області до відзиву на позов подала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якому зазначила, що на адвокатський запит представника позивача надані матеріали службового розслідування, висновку службового розслідування та наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, які отримано адвокатом 05.03.2024. Натомість із позовом звернувся 04.04.2024, тобто пропустив п`ятнадцятиденний строк звернення до суду, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

16.05.2024 представниця позивача подала відповідь на відзив у якій зазначила, що позивач ознайомився з наказом ГУНП в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності 29.03.2024, у зв`язку із чим зазначила, що позивач не порушив строк на звернення з позовною заявою, адміністративний позов поданий в межах строку звернення до суду.

20.05.2024 представниця відповідача подала до суду заперечення на відповідь на відзив в якій вказала, що позивач знав, що відносно нього проводиться службове розслідування та вчиняв дії, а саме уклав договір з адвокатом про правову допомогу, адвокат направив адвокатський запит з метою отримання матеріалів службового розслідування. Отримання відповіді на адвокатський запит 05.03.2024 свідчить про обізнаність останнього з матеріалами службового розслідування та наказом № 215 від 15.01.2024, а тому позивач пропустив строк звернення до суду з вказаним адміністративним позовом.

За наслідками розгляду клопотання представниці відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Предметом спору у цій справі є визнання протиправним та скасування п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 в частині притягнення заступника начальника Головного управління - начальника кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Аналіз вказаних приписів вказує, що у справах щодо проходження громадян публічної служби, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, встановлений КАС України, або строк, встановлений іншими законами.

Суд зазначає, що порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану, встановлено ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII, відповідно до ч. 4 якої, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, спеціальний нормативно-правовий акт, яким у спірних правовідносинах є Закон України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України встановлює спеціальний строк оскарження поліцейським дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби, застосованих в умовах запровадженого воєнного стану, що становить 15 днів із дня ознайомлення із відповідним наказом.

Суд встановив, що на адвокатський запит адвоката Вовка А.І. листом від 01.03.2024 № 48/В-8аз відповідач надав матеріали службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУ НП в Черкаській області від 05.12.2023 № 912, висновку за результатами службового розслідування від 01.01.2024 та наказу Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 15.01.2024 № 215. Вказані матеріали адвокат отримав 05.03.2024 (згідно трекінгу Укрпошти за направленням № 283, а.с. 179 Тому 4).

Таким чином, із 05.03.2024 представник позивача є обізнаним із підставами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та спірним наказом, відтак строк звернення до адміністративного суду із цим позовом розпочав свій перебіг із 05.03.2024 та сплив 20.03.2024, натомість представник позивача адвокат Вовк А.І. подав цей позов до суду 08.04.2024 (вх. суду від 08.04.2024 № 17557/24), тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку звернення до суду, встановленого ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Стосовно доводів представниці позивача про звернення до суду із цим позовом в межах строку, з огляду на ознайомлення позивача зі спірним наказом 29.03.2024, суд зазначає, що строк звернення до суду із цим позовом (який подав саме адвокат) розпочав свій перебіг саме із 05.03.2024 (дати отримання адвокатом матеріалів службового розслідування, включно зі спірним наказом). У свою чергу проставлення позивачем відмітки у відомості про ознайомлення зі спірним наказом у цьому випадку не змінює моменту, із якого позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, оскільки укладення договору з адвокатом про правову допомогу та направлення адвокатом запиту щодо отримання матеріалів службового розслідування та отримання відповіді на адвокатський запит 05.03.2024 вказують про обізнаність позивача з матеріалами службового розслідування та спірним наказом.

Частинами 1-4 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на пропуск строку для звернення до адміністративного суду позивачу необхідно навести поважні причини його пропуску, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин. Разом з тим, заяву про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами поважності причин його пропуску позивач до суду не подав.

Суд зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст. ст. 122, 160, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті вказані вище недоліки шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

Ухвала набирає законної сили після проголошення та не може бути оскаржена.

Повний текст ухвали складний та підписаний 31.05.2024.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК