Справа № 320/3647/22
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2024 року № 320/3647/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) з позовом до Головного управління ДФС в Київській області, в якому просить суд скасувати рішення відповідача №103 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2023 року задоволено заяву судді Журавля В.О. про самовідвід. Передано адміністративну справу до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду згідно з частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Колесніковій І.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року прийнято справу до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю оскаржуваного рішення з огляду на відсутність у позивача заборгованості зі сплати єдиного податку.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує на обґрунтованості прийнятого ним оскаржуваного рішення з огляду на відповідність вимогам чинного законодавства як самого рішення, так і дотримання визначеного законом порядку його прийняття.

У ході розгляду справи встановлено, що вірним найменуванням відповідача замість Головного управління ДФС в Київській області є Головне управління ДПС у Київській області (далі також - ГУ ДПС у Київській області, відповідач).

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) знаходиться на обліку як платник податків у Києво-Святошинській ДПІ ГУ ДПС у Київській області з 01 січня 2019 року. Зміна місця реєстрації відбулася 04 липня 2018 року (попереднє місце реєстрації - Київська ДПІ ГУ ДПС в Одеській області).

З 01 липня 2017 року по 30 червня 2019 року позивач перебувала на спрощеній системі оподаткування 2-ї групи 20% розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з АІС «Податковий блок» 01 січня 2019 року до Києво-Святошинської ДПІ ГУ ДПС у Київській області) від Київської ДПІ (ГУ ДПС у Одеській області), передана інтегрована картка платника (далі - ІКП) по єдиному податку з фізичних осіб (код класифікації 18050400), в якій значилась заборгованість в сумі 424, 60 грн.

Станом на 01 липня 2019 року в ІКП по єдиному податку рахувалась заборгованість в сумі 424, 60 грн, яка обліковувалась на кожне перше число місяця, протягом двох послідовних кварталів.

Контролюючим органом проведено перевірку позивача за результатом якої складено акт камеральної перевірки від 26 липня 2019 року № 103/10-36-54-06 про результати перевірки щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування у висновках якого зазначено, що ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), порушено умови перебування на спрощеній системі оподаткування, а саме:

- не сплачено протягом двох послідовних кварталів податкових зобов`язань. Сума податкового боргу 424, 60 грн.

На підставі вищезазначених висновків ГУ ДФС у Київській області прийнято рішення №103 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку, яким за несплату протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України (далі ПК України), податкового боргу, що виник у платника другої групи єдиного податку відповідно до абзацу 3 пункту 299.10 статті 299 ПК України, анульовано свідоцтво платника єдиного податку що ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно з підпунктом 299.10.3 пункту 299.10 статті 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у тому числі, у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Підпунктом 299.11 статті 299 ПК України встановлено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Таким чином, підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку є встановлення контролюючим органом за наслідками перевірки факту наявності у платника податків податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, 05 січня 2022 року позивач звернулась до Києво-Святошинського ДПІ ГУ ДПС у Київській області з проханням зареєструвати оплату єдиного податку від 20 серпня 2018 року, надавши при цьому копію квитанції про таку сплату, що відбулась 20 серпня 2018 року (як зазначає позивач, вказана оплата була помилково здійснена на рахунок 0364 (УК, с. Гатне) замість рахунку 0005 (УК, м. Одеса)). За результатами звернення позивача вказаний платіж зараховано 21 серпня 2018 року, що підтверджує своєчасну сплату позивачем суми у розмірі 744, 60 грн в рахунок єдиного податку.

За таких обставин, на думку суду, сплата коштів до відповідного бюджету за податковими зобов`язаннями здійснена своєчасно. Помилкове зазначення іншого рахунку не призвело до ненадходження коштів на єдиний казначейський рахунок, та, як наслідок, до бюджету. Тому сплата коштів на інший казначейський рахунок не може бути підставою для висновку про несплату позивачем сум узгодженого грошового зобов`язання та застосування до нього відповідних санкцій.

Наведена позиція узгоджується з обов`язковою до врахування, в силу вимог статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», практикою Верховного Суду (постанова від 24 січня 2019 року по справі № 813/1346/18).

Враховуючи зазначене та встановлені обставини справи, контролюючий орган при прийнятті оскаржуваного рішення щодо позивача про анулювання реєстрації платника єдиного податку діяв всупереч та не у відповідності до повноважень, наданих йому законодавством України, а тому зазначене рішення контролюючого органу є протиправним і підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Київській області (03151, місто Київ, вулиця Народного Ополчення, будинок 5-А; код ЄДРПОУ ВП 44096797) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Київській області № 103 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 понесені останньою судові витрати у розмірі 2 481, 00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.