Справа № 520/14747/2020
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 р.Справа № 520/14747/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Кононенко З.О. ,

за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Лозівської міської ради Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 31.01.2022, головуючий суддя І інстанції: Єгупенко В.В., м. Харків, по справі № 520/14747/2020

за позовом ОСОБА_1

до Лозівської міської ради Харківської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 (далі позивач, стягувач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Орільської селищної ради (далі відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій просив:

- визнати дії Орільської селищної раді щодо відмови у задоволенні запиту №1 на отримання публічної інформації ОСОБА_1 (відмову у наданні інформації) від 03.04.2020 незаконною;

- зобов`язати Орільську селищну раду надати відповідь на запит №1 ОСОБА_1 на отримання публічної інформації від 03.04.2020, а саме: надіслати ОСОБА_1 поштою та електронною поштою копію журналу реєстрації вхідної кореспонденції за період з 01.11.2019 по 03.04.2020.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 адміністративний позов ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано дії Орільської селищної раді щодо відмови у задоволенні запиту №1 на отримання публічної інформації ОСОБА_1 (відмову у наданні інформації) від 03.04.2020 незаконними.

Зобов`язано Орільську селищну раду повторно розглянути запит №1 ОСОБА_1 на отримання публічної інформації від 03.04.2020, з урахуванням висновків суду.

В іншій частині позову відмовлено.

Додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 задоволено заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Орільської селищної ради на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень).

На виконання вказаних рішень у справі № 520/14747/2020 Харківським окружним адміністративним судом 07.04.2021 видано виконавчі листи.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі № 520/14747/2020 задоволено заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Замінено боржника у виконавчому листі Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/14747/2020 з Орільської селищної ради (64640 Харківська обл., Лозівський р-н, смт. Орілька, вул. Перемоги, 58, Код ) на Лозівську міську раду Харківської області (64602, Харківська обл., м. Лозова, вул. Ярослава Мудрого, 1, Код ).

20 січня 2022 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , в якій представник просив змінити спосіб та порядок виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Лозівської міської ради Харківської області з рахунків виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області (, адреса: 64602, Харківська обл., місто Лозова, вулиця Ярослава Мудрого, будинок 1).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року у справі № 520/14747/2020 задоволено заяву ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Змінено спосіб та порядок виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Лозівської міської ради Харківської області з рахунків виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області (, адреса: 64602, Харківська обл., місто Лозова, вулиця Ярослава Мудрого, будинок 1).

Лозівська міська рада Харківської області (надалі міська рада, боржник), не погодившись із ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року у справі № 520/14747/2020 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просить скасувати дану ухвалу.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги міська рада посилається на те, що при вирішені питання про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення міська рада не була належним чином повідомлена, примірник відповідної заяви не отримувала, а отже це вказує на порушення про процесуальних норм, оскільки міська рада була позбавлена можливості надати зауваження на таку заяву, викласти свою позицію, подати зауваження.

Окрім того, скаржник зазначає, що змінюючи спосіб та порядок виконання судового рішення суд не може змінювати його по суті, тоді як по суті було змінено боржника у справі з Лозівської міської ради на Виконавчий комітет Лозівської міської ради, які є різними самостійними юридичними особами. Поряд з цим, виконавчий комітет Лозівської міської ради не залучався до участі у справі та не є процесуальним правонаступником Лозівської міської ради.

Позивач правом надати відзив на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення на підставі встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Орільської селищної ради () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. (п?ять тисяч гривень).

Зазначене рішення суду набрало законної сили 14.01.2021.

Як убачається з матеріалів справи, рішенням Лозівської міської ради Харківської області від 11.12.2020 №44 розпочато процедуру реорганізації Орільської селищної ради, шляхом приєднання до Лозівської міської ради Харківської області (, Харківська обл., м. Лозова, вул. Я. Мудрого,1). Визначено, що Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Орільської селищної ради, яка ввійшла до складу Лозівської територіальної громади.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Орільська селищна рада () перебуває у стані припинення.

Таким чином, Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником відповідача у даній справі, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про заміну сторони виконавчого провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Замінено боржника у виконавчому листі Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/14747/2020 з Орільської селищної ради (64640 Харківська обл., Лозівський р-н, смт. Орілька, вул. Перемоги, 58, Код ) на Лозівську міську раду Харківської області (64602, Харківська обл., м. Лозова, вул. Ярослава Мудрого, 1, Код ).

Листом від 25.11.2021 Лозівська міська рада Харківської області повідомила, що остання як юридична особа не обслуговується в органах казначейства, не має відкритих рахунків та не є розпорядником будь-яких бюджетних коштів. У зв`язку з цим, виконати рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/14794/2020 не має можливості.

Задовольняючи вимоги заяви про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення у справі № 520/14747/2020 суд першої інстанції виходив із встановлених судом обставин у поєднанні з нормативними положеннями, а також враховуючи відсутність доказів повного виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду 14.12.2020, у зв`язку з чим прийшов до висновку про обґрунтованість та задоволення заяви позивача про зміну способу і порядку виконання рішення відповідно до статті 378 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав зміни способу і порядку виконання додаткового рішення у справі № 520/14747/2020, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України; судове рішення є обов`язковим до виконання; держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку; контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Аналогічні положення містяться у статті 370 КАС України, відповідно до якої судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

За правилами частини четвертої статті 372 КАС України примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

Отже, обов`язковість виконання судового рішення є важливою складовою права особи на справедливий суд, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та однією з основних засад судочинства, визначених статтею 129-1 Конституції України, а також статтями 14 та 370 КАС України.

Поряд з цим, в адміністративному судочинстві обов`язковість виконання судового рішення має особливо важливе значення, оскільки, виходячи із завдань адміністративного судочинства щодо ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, судовий захист може вважатися ефективним лише за умови своєчасного та належного виконання судового рішення, зазвичай, боржником в якому є держава в особі її компетентних органів, а тому адміністративні суди, які, здійснюючи судовий контроль та застосовуючи інші пов`язані процесуальні засоби, повинні максимально сприяти реалізації конституційної засади обов`язковості судового рішення.

Зазначені висновки узгоджуються із позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 7 лютого 2022 року у справі №200/3958/19-а.

За положеннями частин першої, третьої статті 378 КАС України визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, установлених законом), - установити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

З аналізу приведених положень вбачається, що підставою для застосування правил цієї норми є настання обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо, а для зміни способу чи порядку виконання судового рішення - неможливість виконання судового рішення внаслідок відсутності, пошкодження або знищення об`єкта стягнення або з інших причин. Тобто, зміна способу і порядку виконання рішення суду - це прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими судом. Отже, суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, однак не змінюючи при цьому його змісту, або ж відмовити в задоволенні такої заяви.

Поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Порядок виконання судового рішення означає визначену у рішенні суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним/приватним виконавцем, спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі об`єктивної (безумовної) неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений судом.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 24 липня 2023 року у справі №420/6671/18.

Тобто, під зміною способу і порядку виконання рішення суду розуміється прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими, а отже суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів, може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, або ж відмовити по даному питанню, не змінюючи при цьому його змісту.

Як встановлено колегією суддів з матеріалів справи, додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 задоволено заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення та стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Орільської селищної ради на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн.

На виконання вказаного рішення у справі № 520/14747/2020 Харківським окружним адміністративним судом 07.04.2021 видано виконавчий лист.

У зв`язку із тим, що рішенням Лозівської міської ради Харківської області від 11.12.2020 №44 розпочато процедуру реорганізації Орільської селищної ради, шляхом приєднання до Лозівської міської ради Харківської області, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року у справі № 520/14747/2020 замінено боржника у виконавчому листі у справі №520/14747/2020 з Орільської селищної ради () на Лозівську міську раду Харківської області ().

В той же час, оспорюваною ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року у справі № 520/14747/2020 змінено спосіб та порядок виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн за рахунок бюджетних асигнувань Лозівської міської ради Харківської області з рахунків виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області ().

Як вбачається з листа від 25.11.2021 вих. №7209/02-13-7 Лозівська міська рада Харківської області повідомила, що остання як юридична особа не обслуговується в органах казначейства, не має відкритих рахунків та не є розпорядником будь-яких бюджетних коштів. У зв`язку з цим, виконати рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/14794/2020 не має можливості.

Колегія суддів з цього приводу зазначає наступне.

Так, за правилами частини четвертої статті 372 КАС України примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

Умови і порядок виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб), які відповідно до закону підлягають примусовому виконанню, визначає Закон України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року №1404-VIII (далі Закон №1404-VIII), у частині першій статті 5 якого зазначено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Водночас приписами частини другої статті 6 Закону №1404-VIII передбачено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Органи та установи, зазначені в частинах першій - третій цієї статті, не є органами примусового виконання (частина четверта статті 6 Закону №1404-VIII).

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначає Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року №845 (далі Порядок №845).

У відповідності до пункту 2 Порядку №845 приведено визначення для термінів, які вживаються у цьому порядку, зокрема: безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Отже, безспірне списання можливе на підстав виконавчих документів також із місцевих бюджетів органів місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 26 Порядку №845 безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках), безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів.

Згідно з пунктом 29 Порядку №845 у разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді. Якщо боржник, який є одержувачем бюджетних коштів, повідомляє про те, що заборгованість за виконавчими документами не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати, та надає документи, які це підтверджують, орган Казначейства повертає виконавчі документи стягувачу для стягнення таких коштів через органи виконавчої служби.

У відповідності до положень пункту 31 Порядку №845 у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Якщо у боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою.

Отже, Порядком №845 регламентовано процедуру стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, зокрема, алгоритм дій у разі не визначення рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, в тому числі якщо відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках). У своєю чергу рішення, дії чи бездіяльність органів Казначейства під час виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів можуть бути оскаржені окремо у судовому порядку.

Аналогічний правовий висновок приведено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 22 листопада 2023 року у справі № 420/25852/21.

Окрім того, за вимогами пункту 33 Порядку №845 у разі коли судове рішення стосується спорів фізичних осіб із суб`єктами владних повноважень з приводу обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг або судове рішення неможливо виконати протягом двох місяців з дня надходження документів, зазначених у пункті 6 цього Порядку, орган Казначейства для виконання рішення про стягнення передає до Казначейства документи та відомості згідно з підпунктом 1 пункту 47 цього Порядку. При цьому органом Казначейства відновлюється проведення платежів боржника. У разі встановлення боржнику відповідних бюджетних асигнувань після передачі до Казначейства документів та відомостей орган Казначейства здійснює заходи, спрямовані на безспірне списання коштів з рахунків боржника, визначені цим Порядком.

У відповідності до пункту 47 Порядку №845 безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих:

1) органом Казначейства:

- документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником;

- інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника;

2) керівником органу державної виконавчої служби зазначених у пункті 7 цього Порядку документів та відомостей.

Згідно пункту 48 Порядку №845 для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей за наявності відповідних бюджетних асигнувань для здійснення безспірного списання коштів.

Таким чином, за вимогами приведеного Порядку №845 передбачено порядок виконання судових рішень за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів в разі неможливості виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника.

Поряд з цим, в матеріалах даної справи відсутні відомості про те, чи звертався стягувач у даній справі в порядку визначеному Порядком №845 до органів Казначейства задля виконання додаткового рішення у справі №520/14747/2020, а також чи отримував він будь-яку відповідь про неможливість невиконання відповідного судового рішення.

За приведених обставин колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази того, що існують обставини, які б істотно ускладнюють виконання додаткового рішення у справі №520/14747/2020 або роблять його неможливим, що у свою чергу виключає можливість застосування у даній справі положень статті 38 КАС України в частині зміна чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення заяви про зміну способу та порядку виконання рішення суду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з підпунктом 1, 4 частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу Лозівської міської ради Харківської області необхідно задовольнити, ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року у справі № 520/14747/2020 скасувати та ухвалити постанову, якою у задоволенні заяви ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 відмовити.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Лозівської міської ради Харківської області задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 31.01.2022 по справі № 520/14747/2020 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Орільської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)Я.М. Макаренко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Мінаєва З.О. Кононенко
Повний текст постанови складено 31.05.2024