Справа № 160/23529/23
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Шлай А.В., Кругового О.О.,
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року (суддя Прокопчук Т.С.) апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам КАС України, та запропоновано скаржнику у строк 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надати до суду апеляційної інстанції документ, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі, а також доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії поданої до суду апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів або доказів її надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи.
Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року скаржник отримав 18 квітня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
На виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, скаржник подав клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги. До вказаного клопотання також було долучено докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії поданої до суду апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів.
Разом з тим, у зв`язку зі звільненням ОСОБА_1 з посади судді Третього апеляційного адміністративного суду у відставку, розпорядженням керівника апарату від 22.05.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи.
Розглянувши клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
У відповідності до ст.129 Конституції України та ст.8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги на доволі великий строк може призвести до затягування строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у цій справі, та відповідно призведе до надання переваги одній зі сторін судового процесу суб`єкта владних повноважень, що є неприпустимим.
У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".
У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".
При цьому, скаржник посилаючись на відсутність коштів для сплати судового збору надав виписки по рахунках, зокрема, з якого сплачується судовий збір лише за окремі дні, а не за час з початку перебігу строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції і до дати звернення із клопотанням про продовження строку на усунення недоліків, що виключає можливість суд встановити наявність у скаржника можливості сплатити судовий збір і, відповідно, наявність підстав для продовження строку на усунення недоліків.
Окрім того, посилання скаржника на введення воєнного стану не може бути безумовною підставою продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки у період дії воєнного стану Львівська митниця своєї діяльності не припиняла.
Натомість, жодних документів, які свідчили б про неможливість сплати судового збору у зв`язку із введенням воєнного стану, скаржником не було надано.
У зв`язку з чим клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволенню не підлягає.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, та у разі не усунення зазначених судом недоліків повертає її.
З урахуванням вищезазначеного та враховуючи те, що недолік апеляційної скарги зазначений в ухвалі суду від 08 квітня 2024 року у встановлений судом строк скаржником усунуто не було, суд апеляційної інстанції зробив висновок про наявність підстав для повернення апеляційної скарги у відповідності до положень ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись статтями 169, 298 КАС України, суд, -
У задоволенні клопотання Львівської митниці про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено та підписано суддями 27 травня 2024 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий