Справа № 320/13336/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2024-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

31 травня 2024 року Справа № 320/13336/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у м.Києві, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 29.06.2017 №85321-13.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.05.2023 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу 5-денний строк з дня отримання копії ухвали суду, протягом якого позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску.

08.04.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення процесуального строку.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої-другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справах № 160/11673/20 (постанова від 27.01.2022), № 560/7714/23 (постанова від 25.01.2024) сформував правовий висновок, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (без використання процедури досудового вирішення спору) становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з пунктом 56.17 статті 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується:

- днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у строк, передбачений абзацом першим пункту 56.3 цієї статті;

- днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги;

- днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;

- днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику;

- днем звернення платника податків до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, що оскаржувались.

Згідно з пунктом 56.10 статті 56 ПК України рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, прийняті за розглядом скарги платника податків, є остаточними і не підлягають подальшому адміністративному оскарженню, але можуть бути оскаржені в судовому порядку.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив, що предметом позову у даній справі є оскарження податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 29.06.2017 №85321-13.

Матеріали справи не містять доказів звернення позивача зі скаргою на спірне податкове повідомлення-рішення до Державної податкової служби України.

У зв`язку з цим, у даному випадку має бути застосований шестимісячний строк для звернення до суду.

З матеріалів справи вбачається, що спірне податкове повідомлення-рішення було направлено за зареєстрованою адресою позивача ( АДРЕСА_1 ) рекомендованою поштовою кореспонденцією, яка 15.09.2017 була повернута на адресу контролюючого органу з відміткою за закінченням терміну зберігання.

Згідно з витягом з Єдиного державного демографічного реєстру позивач був зареєстрований за адресою, яка вказана ним у позовній заяві ( АДРЕСА_2 ), лише 24.01.2022, тобто після винесення спірного податкового повідомлення-рішення та його направлення позивачу за податковою адресою.

Згідно положень пункту 58.3 статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.

У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

У разі якщо вручити податкове повідомлення - рішення неможливо через помилку, допущену контролюючим органом, податкове повідомлення - рішення вважається таким, що не вручено платнику податків.

Відповідно до положень статті 42 ПК України (в редакції, яка була чинна на момент прийняття ГУ ДПС у м. Києві спірного податкового повідомлення-рішення) податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.

Якщо платник податків у порядку та у строки, визначені статтею 66 цього Кодексу, повідомив контролюючий орган про зміну податкової адреси, він на період з дня державної реєстрації зміни податкової адреси до дня внесення змін до облікових даних такого платника податків звільняється від виконання вимог документів, надісланих йому контролюючим органом за попередньою податковою адресою та в подальшому повернених як таких, що не знайшли адресата.

З платниками податків, які подають звітність в електронній формі, листування з контролюючими органами може здійснюватися засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

На вимогу платника податків, який отримав документ в електронній формі, контролюючий орган надає такому платнику податків відповідний документ у паперовій формі протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідної вимоги (в письмовій або електронній формі) платника податків.

З огляду на вищенаведені норми, враховуючи направлення Головним управлінням ДФС у м.Києві спірного податкового повідомлення-рішення за податковою адресою позивача та подальшого його повернення до податкового органу без вручення адресату, означене податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим позивачу 15.09.2017.

Отже, шестимісячний строк звернення позивача до суду розпочав перебіг з 16.09.2017 та сплинув 16.03.2018.

Таким чином, звернувшись до суду 02.03.2023 позивач пропустив шестимісячний строк для звернення до суду з позовною заявою, при цьому заява про визнання поважними причин такого пропуску та поновлення строку звернення до суду подана не була.

У зв`язку з цим, позивачу було запропоновано надати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою, та докази поважності причин його пропуску.

У заяві про поновлення строків представник позивача зазначив, що ним не було пропущено строк звернення до суду з позовною заявою, оскільки про існування спірного податкового повідомлення-рішення ОСОБА_1 стало відомо лише з листа Головного управління ДПС у м.Києві від 27.10.2022 №1571/Т/6-15-13-06-11/13ВГ.

Крім того, позивач зауважив, що долучені відповідачем до позовної заяви документи в якості доказів направлення позивачу спірного податкового повідомлення-рішення не підтверджується факт належного виконання контролюючим органом обов`язку щодо направлення відповідного документу.

Так, позивач зауважив, що в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення за номером 669 вказаного дату його подання 11.08 без зазначення конкретного року.

Крім того, вказана дата (серпень) не відповідає терміну нібито направлення позивачу спірного податкового повідомлення-рішення, який встановлений ст.267 Податкового кодексу України ( до 1 липня року базового податкового (звітного) періоду (року).

Також позивач зауважив, що на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення за номером 669 і на конверті вказана адреса відправника: вул.Лєскова, 2, м.Київ, 01011, яка не відповідає адресі ГУ ДПС у м.Києві, зазначеній у спірному рішенні.

Крім того, позивач звернув увагу на те, що на офіційному веб-сайті АТ "Укрпошта" відсутні зареєстровані дані щодо направлення позивачу копії податкового повідомлення-рішення рекомендованою поштовою кореспонденцією за номером 669.

Також позивач звернув увагу на зупинення строку перебігу позовної давності, встановленої ст.102 ПК України в силу положень пункту 52 та 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" податкового кодексу України, на період дії воєнного стану.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Як зазначено вище, спірне податкове повідомлення-рішення було направлено на адресу позивача ( АДРЕСА_1 ) рекомендованою поштовою кореспонденцією з штрихкодовим ідентифікатором 669, яка 15.09.2017 була повернута на адресу контролюючого органу з відміткою за закінченням терміну зберігання.

Зі змісту рекомендованого повідомлення та лицьової частини конверту вбачається, що поштова кореспонденція була подана 11.08, а адресою ГУ ДФС у м.Києві є адреса: 01011, м.Київ, вул.Миколи Лєскова.

Суд зазначає, що зауваження позивача щодо оформлення рекомендованої поштової кореспонденції, якою було направлено спірне податкове повідомлення-рішення, зокрема, в частині непроставлення року подання кореспонденції є виключною відповідальністю співробітників відділення зв`язку та ніяким чином не ставить під сумнів виконання контролюючим органом свого обов`язку щодо направлення платнику податку податкового повідомлення-рішення.

Крім того, суд вважає, що дата направлення поштового повідомлення 11.08.та зазначення на конверті відповідної адреси контролюючого органу, яка, на думку позивача, не відповідає юридичній адресі контролюючого органу, не спростовують факту направлення спірного податкового повідомлення-рішення позивачу.

Щодо посилань позивача на відсутність на офіційному веб-сайті АТ "Укрпошта" даних щодо направлення позивачу копії податкового повідомлення-рішення рекомендованою поштовою кореспонденцією за номером 669, то суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до відомостей на офіційному веб-сайті АТ "Укрпошта" в автоматизованій системі Укрпошти зберігається протягом шести місяців та протягом шести місяців Укрпошта здійснює перевірку та надає інформацію щодо пересилання та вручення поштових відправлень за наявності ШКІ поштового відправлення.

Щодо посилань позивача на зупинення дії позовної давності, суд зазначає таке.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Згідно з частиною першою статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Разом з тим, суд звертає увагу на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19.

Так, Верховний Суд дійшов висновку про те, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 Податкового кодексу строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Положеннями статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, враховуючи виявлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з позовною заяво, приймаючи до уваги відсутність поважних причин пропуску такого строку, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду.

Керуючись статтями 241, 243, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позов залишити без розгляду

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Дудін С.О.