Справа № 260/3575/24
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2024 рокум. Ужгород№ 260/3575/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Ващилін Р.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області , в якому просять: 1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21 липня 2023 року №447396-24/01-17; 2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24 липня 2023 р. №448813-24/07-17.

Відповідності до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Чч. 1, 2 ст. 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, відповідно до яких до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон).

Так, ч. 1 ст. 3 Закону передбачено, що судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до абз. 1 ч. 7 ст. 6 Закону, у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3028,00 грн.

Отже, за подання до адміністративного суду даного позову ставка судового збору становить 1211,20 грн. для кожного з позивачів.

До матеріалів позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн, платником в якій зазначено ОСОБА_1 . Разом з тим, доказів сплати судового збору другим позивачем - ОСОБА_2 до матеріалів позову долучено не було.

Таким чином, враховуючи наведене, ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Окрім того, суд зазначає, що згідно ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зокрема, ч. 2 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, є Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 (далі ПК України).

Порядок оскарження рішень контролюючих органів регламентується нормами ст. 56 ПК України. Так, зокрема, п. 56.1 ст. 56 ПК України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Поряд з цим Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів у постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 у подібних правовідносинах дійшов правового висновку, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів у постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 вирішила відступити від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі №805/1146/17-а та сформулювала наступний правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом оскарження в даній адміністративній справі являються податкові повідомлення-рішення від 21 липня 2023 року №447396-24/01-17 та від 24 липня 2023 р. №448813-24/07-17.

Судом встановлено, що 23 лютого 2024 року та 28 лютого 2024 року, не погоджуючись з правомірністю таких податкових повідомлень-рішень, позивачі звернулися до Державної податкової служби України зі скаргами, однак рішеннями Державної податкової служби України №8150/6/99-00-06-01-03-06 від 22.03.2024 та №8116/6/99-00-06-01-03-06 від 22.03.2024 подані скарги було залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строків оскарження.

У зв`язку з тим, що скарги на податкові повідомлення-рішення не розглядалися по суті через пропуск строків їх подання, суд вважає, що позивачі не застосували процедуру адміністративного оскарження.

Отже, для оскарження спірних податкових повідомлено-рішень слід застосовувати 6-місячний строк, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України.

З даним адміністративним позовом до суду позивачі звернулися 24 травня 2024 року, тобто з пропуском встановленого шестимісячного строку звернення. Жодних аргументів щодо дати отримання спірних податкових повідомлень-рішень позивачі в тексті позовної заяви не зазначають.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначене також кореспондується з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України, згідно з якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивачами не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та не обґрунтовано поважність пропуску цього строку, як і не надано доказів того, що строк звернення до суду не пропущено.

Отже, позивачам необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку або надати докази того, що строк звернення до суду не пропущено.

За таких обставин, згідно з вимогами ст. 169 КАС України позовну заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків шляхом подачі до суду документа про сплату судового збору ОСОБА_2 в розмірі 1211,20 грн та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 171, 248 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

2. Запропонувати позивачам подати до суду протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху докази сплати судового збору ОСОБА_2 в розмірі 1211,20 грн, а також заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку.

Попередити позивачів, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали позовна заява підлягає поверненню заявникам.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особам, які її подали.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 256 КАС України.

Суддя Р.О. Ващилін