Справа № 520/12491/22
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

28 травня 2024 року № 520/12491/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши за правилами спрощеного провадження адміністративну справу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп. НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (м.Харків, вул. Шевченка 8, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

установив

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить суд:

1) визнати протиправним та нечинним, скасувати наказ по особовому складу №491 від 10.10.2022 року "Про накладання дисциплінарного стягнення" за підписом начальника ОСОБА_2 ( в частині який торкається ОСОБА_1 ) у відповідності до якого ОСОБА_1 , був притягнутий до дисциплінарної відповідальності та на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби та позбавлено щомісячної премії за жовтень 2022 року;

2)визнати протиправним та нечинним, скасувати наказ по особовому складу № 514 о/с від 18 жовтня 2022 року ( в частині, який торкається ОСОБА_1 ) згідно з яким відповідно до пункт 173 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затв. Постановою КМУ від 11 липня 2013 року № 593 ОСОБА_1 звільнено зі служби у запас Збройних Сил ( з постановкою на військовий облік ) за підпунктом 10-3 пункту 1769 у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту;

3)зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області прийняти новий наказ, яким звільнити ОСОБА_1 з посади головного інспектора відділу цивільного захисту та наглядово-профілактичної роботи Чугуївського районного управління згідно його рапорту про звільнення з посади від 19.08.2022 року з формулюванням наступної підстави такого звільнення- "звільнення із служби в запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) за п. 176 пп. 12 "Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу" у зв`язку з припиненням Контракту про проходження служби цивільного захисту в інших випадках, передбачених законом;

4)стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області судовий збір та витрати на правову допомогу у сумі 11000.00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказ Головного управління ДСНС України у Харківській області Про накладення дисциплінарного стягнення та наказ про звільнення зі служби в органах цивільного захисту на підставі пп. 103 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у зв`язку зі вчиненням проступку несумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту незаконними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню. Так, позивач в цілях безпеки виїхав за межі території України, має намір повернутися на територію України, подав рапорт про звільнення на підставі пп.12 п.176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу проте вказаний рапорт не реалізований, відповідачем не дотримано процедури проведення службового розслідування.

Представник відповідача надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв на підставі, у спосіб та у межах чинного законодавства України, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позову.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 майор служби цивільного захисту перебував на посаді головного інспектора відділу цивільного захисту га організації наглядово-профілактичної роботи Чугуївського РУ ГУ ДСНС України в Харківській області з 15.06.2021

Наказом (по особовому складу) № 491 від 10.10.2022 "Про накладання дисциплінарного стягнення" ОСОБА_1 за невихід на службу без поважних причин притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби та скасовано щомісячна премія за жовтень 2022 року

Наказом по особовому складу № 514 о/с від 18.10.2022 відповідно до п.10- 3 п.176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 11липня 2013 року № 593 позивача звільнено зі служби у запас Збройних Сил ( з постановкою на військовий облік ) Підстава наказ головного управління від 10.10.2022 № 491

Перевіряючи оскаржувані рішення відповідача на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджено відповідною Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу" від 11 липня 2013 року №593 (далі - Положення), яким визначено, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

За змістом цього Положення особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі-особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання. Для осіб рядового і начальницького складу встановлюється п`ятиденний 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для осіб рядового і начальницького складу, курсантів (слухачів) закладів освіти цивільного захисту - шестиденний робочий тиждень з одним днем відпочинку. Несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служби особами рядового і начальницького складу може здійснюватися понад установлену тривалість робочого часу.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення. Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту. Звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу", і за станом здоров`я придатні до військової служби.

Пунктом 176 Положення встановлено, що Контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту, в тому числі 10-3) у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Крім цього, пункт 182 Положення передбачає, що контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2-4, 6 і 8, 10-10-4, 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

У частинах першій, другій і третій статті 101 Кодексу цивільного захисту України від 2 жовтня 2012 року №5403-VI (далі КЦЗ України) закріплено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Згідно з частиною першою статті 102 КЦЗ України на службу цивільного захисту приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни України з повною загальною середньою освітою, які відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати свій службовий обов`язок.

Пунктом першим частини першої статті 103 КЦЗ України визначено, що про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

За приписами ч.4 ст.103 КЦЗ України форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 106 КЦЗ України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Законом України від 5 березня 2009 року №1068-V затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Дисциплінарний статут).

За визначенням, наведеним у п.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (п. 2 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку (п. 3 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Згідно з пунктом 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

При цьому, грубим дисциплінарним проступком в розумінні пункту 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту вважається: факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Статтями 68, 69 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: звільнення з посади; пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі-особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 (надалі - Інструкція).

Згідно з п. 2 розділу І Інструкції метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункту 2 розділу VІІІ Інструкції).

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04 грудня 2019 року у справі №825/1203/17 та від 22 квітня 2020 року у справі №826/23872/15.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку (висновок Касаційного цивільного суду у складі

Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що на підставі рапорта заступника начальника відділу ЦЗта ОНПР Чугуївського РУ ГУДСНС України в Харківській області ОСОБА_3 про невихід позивача з 15.08.52022 року на службу наказом ГУДСНС у Харківській області від 29.08.2022 № 18 призначено службове розслідування, яким встановлено, що 24 лютого 2022 року з зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Також 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави Законом України №2102-ІХ затверджено Указ Президента України №69 "Про мобілізацію". Згідно указу Збройні Сили України, інші військові формування, зокрема, Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту переведена на організацію і штати воєнного часу.

Протягом 15 серпня 26 вересня 2022 року, позивач не прибув на службу до підрозділу та не приступив до виконання службових завдань за призначенням, чим допустив порушення вимог Закону України «Про правовий режим воєнного стану в Україні» в редакції від 19.02.2022 № 389-VIII, Указів Президента від 24.02.2022 № 64/2022 «Про проведення воєнного стану в Україні» та від 24.02.2022 № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», Присягу служби цивільного захисту та умов контракту про проходження служби цивільного захисту. ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» встановлює, що у воєнний час забороняється виїзд призовників, військовозобов`язаних та резервістів з місця проживання без дозволу відповідної посадової особи.

Відповідно до ст. 6 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист забезпечується з урахуванням особливостей визначених Законом України «Про основи національної безпеки України», суб`єктами, уповноваженими захищати населення, території, навколишнє природне середовище і майно, згідно з вимогами цього кодексу у мирний час, а також в особливий період у межах реалізації заходів держави щодо оборони України.

З 24.02.2022, з початку військової агресії РФ проти України, позивач виконував свої посадові обов`язки у 47 ДПРЧ 10 ДПРЗ.

15.08.2022 р. позивач не вийшов на службу до 47 ДПРЧ 10 ДПРЗ, про що 16.08.2022 р. він повідомив заступника начальника ВЗНС Чугуївського РУ по телефону, та про те, що в подальшому не бажає проходити службу. Також, одночасно ним (за допомогою зв`язку Телеграм) на телефон заступника начальника ВЗНС Чугуївського РУ Юрія Красноноса надіслано рапорт про звільнення зі служби за п. 176 підпункту 12 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особам рядового і начальницького складу до керівництва Головного управління, в якому він повідомив про загрозу життю та здоров`ю його родині.

Про дану ситуацію 16.08.2022 повідомлено заступнику начальника управління начальнику ВЗНС Чугуївського РУ Андрію Ткаченко та начальнику Чугуївського РУ Андрію Карпову.

Позивач виїзд за Харківської області з керівництвом Чугуївського РУ та ГУ ДСНС України не погоджував, про свої наміри покинути місце служби раніше не доповідав.

Заступник начальника ВЗНС Чугуївського РУ ОСОБА_4 , за допомогою зв`язку Телеграм зв`язувався позивачем з метою встановлення його місця знаходження в Європі. Має наміри повернутися на територію України, але виїхав з родиною, яка має тільки паспорта громадянина України, через що не має можливості повернутися на територію України. У зв`язку з великою чергою на отримання закордонних паспортів, терміни їх отримання складає більше двох місяців. Після отримання закордонного паспорта зобов`язується повернутися на територію України

Судом встановлено, що висновки службового розслідування ґрунтуються на актах про самовільний виїзд за межі підрозділу та відсутності на службі від 29.08.20222 року, від 12.09.2022, 05.09.2022 року,19.09.2022, 26.09.2022 року; рапортом про відсутність зв`язку з позивачем та копіями відповідних скріншотів листування від 22.09.2022 року

Суд звертає увагу, що в ході розгляду адміністративної справи судом встановлено та не заперечується позивачем у позовній заяві, що позивач залишив територію місця проживання м. Вовчанськ на час проведення службового розслідування перебував з родиною в країнах Прибалтики, Ірландії де має статус "тимчасовий захист" ( довідка № 2170619/1276194) та немає можливості повернутися на територію України

Суд зазначає, що в умовах військового стану, позивач займаючи відповідну посаду в органах ДСНС, повинен був усвідомлювати підвищену відповідальність за свої дії, в разі неможливості виходу за місцем несення служби повідомити будь - яким чином в найкоротші строки керівництво про причини неприбуття, вжити заходів щодо якнайшвидшого повернення до місця служби. Заходів, які свідчили б про добросовісну поведінку, позивач не вчинив, так на місці служби був відсутній майже три місяці, керівництво про підстави відсутності не повідомляв, на зв`язок не виходив.

Як то передбачено ст.108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту: "Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту. Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій. Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України".

Звідси слідує, що Присяга працівника ДСНС є одностороннім зобов`язанням громадянина України: 1) вірно служити інтересам Українського народу; 2) дотримуватися Конституції; 3) дотримуватися законів України; 3) поважати права і свободи людини, честь держави; 4) охороняти права і свободи людини, честь держави; 5) з гідністю нести високе звання працівника ДСНС; 6) сумлінно виконувати службові обов`язки.

Суд вважає, що використана законодавцем юридична конструкція - "відданим Українському народу" однозначно та безперечно співвідноситься, зокрема, із прагненням до збереження існування Держави Україна.

Аналогічний висновок міститься у Рішенні Конституційного Суду України від 11.03.2011 у справі № 2-рп/2011.

Така правова позиція стосовно Присяги викладена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі №1340/5975/18 та від 29.01.2020 у справі № 452/1661/16-а.

Відсутність позивача на службі з 15.08.2022 по дату звільнення (тобто активної зовнішньої форми поведінки людини) мають усвідомлену природу, вольову спрямованість, не могли відбутися під впливом добросовісної та розумної помилки, необачливості, необережності чи у результаті прийнятного професійного ризику, вчинені у період запровадженого правового режиму воєнного стану і полягали в ухиленні від виконання завдань служби, у відсутності активних дій громадянина працівника ДСНС із виконання обов`язків , визначених КЦЗ України.

Щодо посилання на недотримання процедури проведення службового розслідування, суд зазначає, що згідно розділу V Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Зі змісту наведених норм закону та Інструкції слідує, що законодавець наділив особу , відносно якої проводиться розслідування правом "бути почутим" у ході службового розслідування.

Разом із тим, суд доходить до переконання про те, що недотримання суб`єктами владних повноважень цього права не призводить автоматично протиправності висновків службового розслідування, оскільки юридичні наслідки нереалізації вказаного права у ході службового розслідування у кожному конкретному випадку знаходяться у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із власною поведінкою під час службового розслідування, існуванням істотних, вагомих та суттєвих аргументів, їх змістом та суттю.Відсутність згаданих аргументів у поєднанні із дотриманням дисциплінарною комісією вимоги стосовно повноти, всебічності та достовірності з`ясування обставин об`єктивної дійсності, викладення у тексті висновку службового розслідування усіх юридично значимих факторів свідчить про відсутність порушеного права в аспекті застосування дисциплінарного покарання (заходів дисциплінарного впливу) за реально вчинений дисциплінарний проступок.

Суд наголошує, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення. Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Продовжуючи розгляд справи суд, зазначає, що приписами ст.106 КЦЗ України, п.176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначено, що звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту проводиться: 1) у запас Збройних Сил України (з постановкою на військовий облік), якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу", і за станом здоров`я придатні до військової служби; 2) у відставку, якщо звільнені особи досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу", або визнані військово-лікарськими комісіями непридатними за станом здоров`я до військової служби із зняттям з військового обліку. Контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту:1) у зв`язку із закінченням строку контракту;2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі;3) за станом здоров`я - на підставі висновку (постанови) центральної лікарсько-експертної комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, про непридатність або обмежену придатність до служби4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів;5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України;6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового чи начальницького складу;7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом органу управління, формування чи підрозділу, закладу освіти, наукової установи, іншої організації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту;8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 10-2) через службову невідповідність; 10-3) у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту; 10-4) за згодою сторін;11) у зв`язку з набуттям громадянства іншої держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

Рапорт про звільнення позивача зі служби, який надійшов засобами поштового зв`язку, датований 19.08.2022 (складений після встановлення факту відсутності позивача на роботі 15.08.2022 року), розглянутий, але враховуючи самовільний перетин державного кордону України без отримання відповідного дозволу під час дії воєнного стану в Україні залишений без розгляду, враховуючи самовільний виїзд за межі кордону України позивачем, без отримання відповідного дозволу.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам відсутності позивача на службі майже три місяці, неповідомлення керівництва про не вихід на службу ним не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про наявність з боку позивача ознак недодержання вимог Присяги, зокрема невиконання або неналежне виконання службових обов`язків у зв`язку із невиходом на службу, коли інші особи продовжували нести службу. В ході службового розслідування проведено всі необхідні та достатні заходи для підтвердження всебічного з`ясування обставин вчинення позивачем порушення службової дисципліни.

За таких обставин, у відповідача наявні правові підстави для звільнення позивача на підставі пп. 10-3 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. №593 - у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 1,2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При розв`язанні спору, суд зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії"), надав оцінку усім юридично значимим факторам та нормам закону, котрі здатні вплинути на правильне вирішення спору; дослухався до сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін; виклав власні висновки та міркування як з приводу тлумачення належних норм права, так і з приводу усіх слушних доводів поданих учасниками спору процесуальних документів.

Оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами ст.ст.72-77, 90, 210 КАС України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Зоркіна Ю.В.