Справа № 420/15363/24
Суддя: Свида Л.І.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 травня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Свида Л.І., розглянувши позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, стягнення завданої шкоди по речовій службі,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулася Військова частина НОМЕР_1 з позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій щодо завдання збитків державі, в особі Військової частини НОМЕР_1 під час проходження військової служби в частині нанесення шкоди по речовій службі на загальну суму 9442, 40 грн., стягнення на користь Військової частини НОМЕР_1 завданої шкоди по речовій службі в розмірі 9442,40 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Згідно ст.10 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» №160-IX, відшкодування шкоди, завданої особою, здійснюється на підставі наказу командира (начальника) шляхом стягнення сум завданої шкоди з місячного грошового забезпечення винної особи, крім випадків, передбачених частинами третьою, четвертою та п`ятою цієї статті та частиною першою статті 12 цього Закону.

При цьому, статтею 12 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» встановлено те, що у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

Тобто, обов`язковою умовою для відшкодування шкоди завданої державі в судовому порядку є прийняття відповідного наказу та відмова особи від добровільного відшкодування шкоди.

При цьому, представником позивача до адміністративного позову не додано доказів ознайомлення з наказом про притягнення до матеріальної відповідальності, а також доказів на підтвердження того, що відповідач відмовився від добровільного відшкодування заборгованості в сумі 9442,40 грн. за шкоду, заподіяну державі.

З огляду на викладене, суддя зазначає, що відсутність зазначених письмових доказів перешкоджає перевірці дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, відповідач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Військової частини НОМЕР_1 завдану шкоду в розмірі 9442,40 грн. по речовій службі, яка встановлена наказом Військової частини НОМЕР_1 №11 від 12.01.2018 року та витягом із Книги грошових стягнень і нарахувань Військової частини НОМЕР_1 .

Таким чином, 13.01.2018 року розпочав перебіг процесуального строку звернення до суду з позовом у цій справі.

У зв`язку з викладеним, звернувшись 20.05.2024 року із вказаним позовом до суду позивач пропустив тримісячний строк звернення до суду з позовом про стягнення майнової шкоди.

Аналогічні висновки щодо застосування 3-місячного строку звернення до суду у справах щодо стягнення майнової шкоди викладені у постанові Верховного Суду від 24 червня 2021 року по справі № 420/4099/20.

Разом із позовною заявою до суду від Військової частини НОМЕР_1 надійшла заява про поновлення пропущеного процесуального строку, обґрунтована підставами для поновлення строку введенням воєнного стану на території України.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25.01.2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Днем, коли особа дізналась про порушення свого права, - є день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Враховуючи викладене та те, що 13.01.2018 року розпочався перебіг процесуального 3-місячного строку звернення до суду із цим позовом та який сплинув 13.04.2018 року, суд зазначає, що введення з 24.02.2022 року воєнного стану на підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022 мало місце після порушення строку звернення до суду із цим позовом та відповідно вказані позивачем підстави не можуть бути підставою для поважності пропуску строків звернення до суду із цим позовом.

При цьому, враховуючи те, що з моменту виникнення права на звернення до суду з даним позовом минуло 6 років та позивач не надав до суду докази на підтвердження неможливості звернення у найкоротші строки із вказаним позовом, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду підстави суд вважає неповажними.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, в порушенням вимог вказаної статті позивачем не надано до суду докази сплати судового збору.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У відповідності до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028,00 грн.

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 3028 грн. (1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору в розмірі 3028 грн. або докази на підтвердження підстав щодо відстрочення або розстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання позивачем до Одеського окружного адміністративного суду оригіналу документу про сплату судового збору за подання позовної заяви, належним чином завірених копій письмових доказів на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги або доказів, які підтверджують підстави для відстрочення сплати судового збору, заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку.

Керуючись ст. ст. 122, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, стягнення завданої шкоди по речовій службі - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку та усунути недоліки позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом термін, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леонід СВИДА