Справа № 500/6543/23
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 рокуЛьвівСправа № 500/6543/23 пров. № А/857/2597/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року (головуючого судді Мартиць О.І., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Тернопіль повний текст рішення складено 21.12.2023) у справі №500/6543/23 за позовом Підгороднянської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Тернопільбуд» про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Підгороднянська сільська рада Тернопільського району Тернопільської області 11.10.2023 звернулася в суд з позовом до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Тернопільбуд» в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-07-003523-а.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Південний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. Вказує, що учасник ТОВ «Тернопільбуд» у складі тендерної пропозиції на виконання вимоги ТД Замовника мав надати підтверджуючи документи на право власності/право користування машинами, механізмами, технікою, зокрема щодо зварювального апарату KL 315 GF для зварювання поліетиленових труб діаметром до 315 мм., однак не надано копії видаткових накладних, або актів приймання-передачі тощо чи інший документ, який учасник може підтвердити власність/право користування щодо зазначеного апарату, чим не дотримано Тендерної документації. Зазначає, що зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору про закупівлю з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, як єдиного можливого шляху усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та є таким, що направлене на приведення взаємовідносин у первісний стан, у правову, законодавчо врегульовану площину. При цьому, враховуючи той факт, що виявлені порушення мають вплив на перебіг процедури закупівлі та на її результат, зобов`язання Південного офісу щодо розірвання договору про закупівлю з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України є пропорційним та співмірним з вагою виявленого порушення.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Згідно статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.02.2024 призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що Південним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: Реконструкція будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Підгородне, вул. Бережанська 70 (ДК 021-2015:45454000-4: Реконструкція), які проводились Підгороднянською сільською радою (оголошення про закупівлю оприлюднено за номером ID: UA-2023-06-07-003523-а), очікуваною вартістю 15476263,00 грн з ПДВ, щодо дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 18.09.2023, який оприлюднено в електронній системі закупівель.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено.

У підпункті 1.1. пункту 1 Додатка 3 до тендерної документації (далі - ТД) Замовником визначено, що на підтвердження відповідності такому кваліфікаційному критерію, як наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати: довідку, яка містити інформацію про наявність у власності/користуванні учасника машин, механізмів та техніки в кількості не менше, визначеної в тендерній документації, зокрема: апарат для стикового зварювання поліетиленових труб діаметром до 315 мм - 1 одиниця.

На підтвердження наявності в учасника зазначених машин, механізмів та техніки учасник надає: оригінали/копії документів встановленого взірця про державну реєстрацію машин, механізмів, техніки (техпаспорт, свідоцтво про державну реєстрацію, тощо).

У підпункті 1.3. пункту 1 Додатка 3 до ТД Замовником визначено, що якщо законодавством не передбачена обов`язкова державна реєстрація деяких машин, механізмів, техніки, то учасник зазначає про це у довідці та надає скан-копії видаткових накладних, або актів приймання-передачі, тощо, або інший документ, яким учасник може підтвердити власність/право користування.

Учасником товариством з обмеженою відповідальністю «Тернопільбуд» (далі - ТОВ «Тернопільбуд») у складі тендерної пропозиції надано довідку від 12.06.2023 №01/338 про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, згідно з якою учасник повідомляє про наявність у нього, зокрема, одного власного зварювального апарату KL 315 GF для зварювання поліетиленових труб діаметром до 315 мм, рік випуску - 2007, інвентарний №1041- (позиція 12 довідки).

Також учасником ТОВ «Тернопільбуд» у вищезазначеній довідці вказано, що позиція 12 не підлягає державній реєстрації згідно з законом, тому документи на неї не надаються.

Проте учасником ТОВ «Тернопільбуд» у складі тендерної пропозиції на зварювальний апарат KL 315 GF для зварювання поліетиленових труб діаметром до 315 мм, який зазначений учасником у довідці від 12.06.2023 №01/338, не надано скан-копії видаткових накладних, або актів приймання-передачі, тощо, або інший документ, яким учасник може підтвердити власність/право користування щодо зазначеного апарату, чим не дотримано вимоги підпункту 1.3. пункту 1 Додатка 3 до ТД.

Отже, на порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (зі змінами) Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Тернопільбуд» у зв`язку із невідповідністю його тендерної пропозиції вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач, вважаючи висновки Південного офісу Держаудитслужби такими, що не відповідають положенням діючого законодавства України та підлягають скасуванню, звернувся до суду із вказаним позовом.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною 1 статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» № 2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» № 868 від 28.10.2015 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

При цьому, підпунктом 3 пункту 4 вказаного Положення встановлено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. А згідно з пунктом 7 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон № 922-VIII) моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 1 статті 7 Закону 922-VIII визначено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Згідно з частинами 1, 6 та 7 статті 8 Закону 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до частини 19 статті 8 Закону № 922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Суд зауважує, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення визначаються наказом Міністерства фінансів України № 552 від 08.09.2020, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241.

При цьому, пунктами 3-5 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі передбачено, що висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг. Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Предметом спірних правовідносин є порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, зафіксовані в оскаржуваному висновку, які підлягають аналізу та оцінці судом, а тому колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 16 Закону № 922-VIII замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

Висновком Південного офісу Держаудитслужби від 18.09.2023 про результати моніторингу закупівлі UA-2023-06-07-003523-a за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено, що у підпункті 1.1 пункту 1 Додатку 3 до тендерної документації замовником було визначено, що на підтвердження відповідності такому кваліфікаційному критерію, як наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати довідку, яка містить інформацію про наявність у власності / користуванні учасника машин, механізмів та техніки в кількості не менше, визначеної в тендерній документації, зокрема: апарат для стикового зварювання поліетиленових труб діаметром до 135 мм - 1 одиниця. На підтвердження наявності в учасника зазначених механізмів та техніки учасник надає оригінали/копії документів про їх державну реєстрацію. Якщо законодавством не передбачена обов`язкова державна реєстрація деяких машин, механізмів, техніки, то учасник зазначає про це у довідці та надає скан-копії видаткових накладних, або актів приймання-передачі, тощо, або інший документ, яким учасник може підтвердити власність/право користування.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, учасником ТОВ «Тернопільбуд» у складі тендерної пропозиції надано довідку від 12.06.2023 №01/338 про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, згідно з якою учасник повідомляє про наявність у нього, зокрема одного зварювального апарату KL 315 GF для зварювання поліетиленових труб діаметром до 315 мм, рік випуску - 2007, інвентарний номер 1041 (позиція 12 довідки, копію долучаємо). Також учасником ТОВ «Тернопільбуд» у вказаній довідці зазначено, що позиція 12 не підлягає державній реєстрації та ним не надано документів на підтвердження права власності/користування щодо зазначеного апарата, чим не дотримано вимоги підпункту 1.1 пункту 1 Додатку 3 до ТД.

У зв`язку з чим, відповідач сформував висновок про порушення вимог пункту 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей - Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Тернопільбуд» у зв`язку з невідповідністю його тендерної документації вимогам.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що ненадання учасником закупівлі ТОВ «Тернопільбуд» документів на підтвердження власності/права користування зварювальним апаратом не мало впливу на результат закупівлі, адже учасник зазначив про його наявність та облік по документах бухгалтерської звітності вказавши інвентарний номер. При цьому згідно Словника економічних термінів інвентарний номер - це номер, використовуваний для ведення обліку, організації контролю за наявністю і станом майнових цінностей, основних засобів. Кожному інвентарному об`єкту присвоюється відповідний номер, який закріплюється за об`єктом на весь час його експлуатації.

Законодавець не встановлює, що тендерна документація має обов`язково містити вимогу про надання підтверджуючих документів на обладнання, устаткування, тощо, яке не підлягає державній реєстрації.

Слід взяти до уваги ті обставини, що пропозицію на участь у відкритих торгах подано одним учасником - ТОВ «Тернопільбуд», при цьому пунктом 36 Особливостей визначено, що на період дії воєнного стану при поданні однієї тендерної пропозиція, така визначається як найбільш економічно вигідна. Крім того, суд зауважує про відсутність в оскаржуваному висновку відомостей щодо невідповідності вимогам закону замовника чи учасника процедури закупівлі.

В постанові Верховного Суду від 04.05.2023 у справі №160/5890/22, вказано, що Верховний Суд неодноразово, зокрема, у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа № 160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, від 21 жовтня 2021 року у справі № 640/17797/20 від 30 листопада 2021 року у справі № 420/5590/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, яка полягає у тому, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

З огляду на встановлені обставини, оскільки зауваження Південного офісу Держаудитслужби не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що усунення порушень, які на думку відповідача мали місце, шляхом припинення зобов`язань за договором не відповідає принципам співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотриманню справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини, колегія суддів дійшла висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі UA-2023-06-07-003523-а від 18.09.2023 є протиправними, а тому правильним та обґрунтованим є висновок суду першої інстанції, який ухвалив судове рішення з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують викладених у судовому рішенні цього суду висновків, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.

Рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року у справі №500/6543/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді Р.Й. Коваль

В.В. Гуляк

Повний текст постанови складено 27.05.2024