Справа № 752/25023/23
Суддя: Машкевич К. В.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/752/93/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( про залишення позовної заяви без розгляду )

27 травня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі: головуючого - судді - Машкевич К.В., за участі секретаря - Гненик К.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, суд

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2023 року позивачка звернулася до суду з адміністративним позовом і просить скасувати постанову серії FAC № 7319780 від 11 липня 2023 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Крім того, в тексті позову просила поновити строк дя звернення до суду, посилаючись на те, що в липні 2023 року зверталася до Голосіївського районного суду м.Києва з аналогічним позовом з цих же підстав, однак у позові було відмовлено, оскільки він був заявлений до неналежного відповідача та була відсутня згода позивача на заміну первісного відповідача належним.

Позов був зареєстрований судом 29 листопада 2023 року та відповідно до ст.31 КАС України було визначено склад суду.

Ухвалою суду від 01 грудня 2023 року у справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 15 травня 2024 року позов був залишений без руху, позивачці надано 5-ти денний строк для усунення його недоліків.

20 травня 2024 року до суду надійшла заява позивачки про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування пропуску строку посилається на те, що в липні 2023 року після притягнення її до адміністративної відповідальності вона зверталася до Голосіївського районного суду м.Києва з позовом.

Рішенням суду від 11 листопада 2023 року позовні вимоги залишено без задоволення, оскільки він був заявлений до неналежного відповідача та була відсутня її згода, як позивача, на заміну первісного відповідача належним.

Вказане рішення суд отримано нею 16 листопада 2023 року. Вважаючи приведені в заяві причини пропуску строку звернення до суду поважними, просить поновити цей строк.

Дослідивши матеріали справи, заяву про поновлення строку для звернення до суду та надані до неї докази поважності причин пропуску цього строку, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Частиною 1 ст.5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Умовою прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.

Таким чином, право на судовий захист не є абсолютним.

Законодавством встановлені вимоги, зокрема, щодо необхідності дотримання особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів, відповідних строків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст.286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 ст.121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 9901/405/19, аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду, вказала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку.

Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Таким чином, закон передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана позивачкою постанова винесна 11 липня 2023 року.

Таким чином, саме 11 липня 2023 року позивачка була обізнана про прийняття оскаржуваного нею рішення і саме з цього часу обчислюється 10-денний строк звернення до суду.

Приведені в заяві обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду судом не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не можуть сприйматись як об`єктивні перешкоди, які не залежали від волі позивачки та дійсно унеможливили її звернення до суду з належно оформленим позовом.

Суд вважає, що звернення до суду до неналежного відповідача та відмова в позові в зв`язку з цим не є об`єктивно непереборними обставинами, оскільки залежать виключно від волевиявлення самої позивачки, та не є підставою для висновку про поважність причин, які дають підстави для поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ст.ст.1, 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У рішенні у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Від судів вимагається вказувати підстави.

Приведені в заяві про поновлення строку звернення до суду підстави суд визнає неповажними, оскільки не є такими, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду.

Вказані обставини свідчать про відсутність підстав для задоволення клопотання позивачки про поновлення строку звернення до суду.

З огляду на викладене, станом на 21 травня 2024 року позивачка не виконала вимоги ухвали суду від 15 травня 2024 року та не усунула недоліки позовної заяви у визначений судом строк.

Відповідно до п. 7 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 171, 240, 43, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: К.В. Машкевич