Справа № 520/13223/24
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

29 травня 2024 р. № 520/13223/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області по обмеженню ОСОБА_1 сум індексації його щомісячної пенсії згідно з постановою КМУ від 24.02.2023 № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» максимальним розміром 1 500,00 грн, а також дії з невиплати йому сум такої індексації пенсії з 01.03.2023;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області по обмеженню ОСОБА_1 сум індексації його щомісячної пенсії згідно з постановою КМУ від 23.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» максимальним розміром 1 500,00 грн та дії з невиплати йому сум такої індексації пенсії з 01.03.2024;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області по виплаті ОСОБА_1 щомісячної пенсії з обмеженням максимальними розмірами та її зменшення з суми 18599,58 грн. до суми 18569,98 грн. починаючи з 01.07.2020; з суми 18622,38 грн. до суми 17690,00 грн. починаючи з 01.12.2020; з суми 18656,38 грн. до суми 18540,00 грн. починаючи з 01.07.2021; з суми 21189,44 грн. до суми 19340,00 грн. починаючи з 01.03.2022; з суми 23226,64 грн. до суми 20270,00 грн. починаючи з 01.08.2022; з суми 24753,04 грн. до суми 20930,00 грн. починаючи з 01.03.2023; з суми 26360,24 грн. до суми 23610,00 грн. починаючи з 01.03.2024;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплачувати ОСОБА_1 з 01.03.2023 суму індексації пенсії згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» без її обмеження максимальним розміром в сумі 1500,00 грн;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплачувати ОСОБА_1 з 01.03.2024 суму індексації пенсії згідно з постановою КМУ від 23.02.2024 № 185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» без її обмеження максимальним розміром в сумі 1500,00 грн;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплачувати ОСОБА_1 щомісячну пенсію згідно з довідкою Державної установи "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Харківській області" № 100/28024 від 20.08.2021 (вих. № 33/41-3484) з 01.07.2020, з 01.12.2020, з 01.07.2021, з 01.03.2022, з 01.08.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024 без обмеження її виплати максимальними розмірами, у тому числі з 01.03.2022 з урахуванням сум індексації пенсії згідно з постановою Кабінету Міністрів України від і 6.02.2022 № 118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році» без її обмеження максимальним розміром, з 01.08.2022 з урахуванням щомісячної доплати в сумі 2000,00 грн. згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" без її обмеження максимальним розміром, з 01.03.2023 з урахуванням сум індексації пенсії згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» без її обмеження максимальним розміром та з 01.03.2024 з урахуванням сум індексації пенсії згідно з постановою КМУ від 23.02.2024 № 185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» без її обмеження максимальним розміром, з урахуванням вже виплачених сум.

Ухвалою судді від 20.05.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску; обґрунтування наявності підстав для одночасного заявлення в позові декількох самостійних немайнових вимог згідно з ч. 1 ст. 21 та ч. 1 ст. 172 КАС України.

Від позивача 24.05.2024 до Харківського окружного адміністративного суду надійшла заява з питань усунення недоліків позовної заяви.

У заяві позивач зазначив обґрунтування щодо причин об`єднання позовних вимог та виклав свою позицію щодо строку звернення до суду з даним позовом. Позивач зазначив про відсутність процесуальних строків звернення до суду, посилаючись на положення ч. 3 ст. 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», якою передбачено, що перерахунок пенсії проводиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. Також, позивач послався на постанову Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 у справі № 522/2738/17 та постанову Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 480/1704/19. Просить відкрити провадження у справі.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне: "Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У свою чергу, суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву."

Судом встановлено, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли зокрема, з 01.07.2020, з 01.12.2020, з 01.07.2021, з 01.03.2022, з 01.08.2022 та з 01.03.2023, водночас з цим позовом позивач звернувся 15.05.2024, тобто з істотним пропуском строку, передбаченого статтею 122 КАС України.

Щодо посилань позивача на ч. 3 ст. 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», суд зазначає, що відповідно до вказаної норми закону перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

З аналізу зазначеної статті вбачається, що нею регулюється порядок перерахунку пенсій.

Позивач звернувся до суду з приводу, зокрема, призначення та виплати індексації у порядку постанови КМУ від 24.02.2023 № 168, призначення та виплати індексації у порядку постанови КМУ від 23.02.2024 № 185, перерахунку пенсії без обмеження пенсії максимальним розміром, що виплачуються не за результатами перерахунку пенсії з підстав, зазначених в ст. 51 Закону.

У той же час, перерахунку пенсії позивачу у зв`язку зі збільшенням грошового забезпечення не проводилось.

Щодо посилань позивача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 у справі № 522/2738/17, то слід зазначити, що Велика Палата Верховного Суду під час розгляду справи №755/10947/17 зробила висновок, відповідно до якого під час вирішення тотожних спорів має враховуватись саме остання правова позиція.

Отже, суд керується висновком Верховного Суду, викладеного у вказаній вище справі №240/12017/19.

Також помилковим є посилання позивача на постанову Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 480/1704/19, оскільки висновок суду в цій справі щодо застосування строків звернення до суду сформований за інших обставин.

Відтак, наведені позивачем доводи щодо відсутності процесуальних строків звернення до суду з даним позовом є необґрунтованими.

Так, судом не встановлено підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду.

Також, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху судом було зазначено, що позивач одночасно заявив позовні вимоги з приводу оскарження дій пенсійного органу з приводу призначення та виплати індексації у порядку постанови КМУ від 24.02.2023 № 168, призначення та виплати індексації у порядку постанови КМУ від 23.02.2024 № 185, обмеження розміру пенсії до виплати - 18 569,98 грн з 01.07.2020, обмеження розміру пенсії до виплати - 17690,00 грн з 01.12.2020, обмеження розміру пенсії до виплати - 18 540,00 грн з 01.07.2021, обмеження розміру пенсії до виплати - 19 340,00 грн з 01.03.2022, обмеження розміру пенсії до виплати - 20 270,00 грн з 01.08.2022, обмеження розміру пенсії до виплати - 20 930,00 грн з 01.03.2023, обмеження розміру пенсії до виплати - 23 610,00 грн з 01.03.2024.

Заявлені позивачем позовні вимоги не пов`язані між собою ні підставою виникнення, ні доказами, ні причиною походження, оскільки всі вищеперелічені дії пенсійного органу, які оскаржує позивач, є окремими та самостійними управлінськими волевиявленнями суб`єкта владних повноважень, що вчинялися безвідносно одне до одного.

Разом з тим, на виконання вимог ухвали суду позивач обґрунтованих доводів щодо підстав для одночасного заявлення в позові декількох самостійних немайнових вимог згідно з ч. 1 ст. 21 та ч. 1 ст. 172 КАС України позивач не зазначив.

Отже, у вказаний судом строк позивач недоліки позовної заяви не усунув, а саме не подав обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску та обґрунтування підстав для одночасного заявлення в позові декількох самостійних немайнових вимог згідно з ч. 1 ст. 21 та ч. 1 ст. 172 КАС України.

Таким чином, позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 щодо усунення недоліків позовної заяви - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН