Справа № 160/14124/23
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2024-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 травня 2024 року

м. Київ

справа № 160/14124/23

адміністративне провадження № К/990/17652/24

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду

Мельник-Томенко Ж.М., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року у справі № 160/14124/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, відшкодування моральної шкоди, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив:

- визнати протиправним і скасувати пункт 5 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07 червня 2023 року № 1052к про притягнення його до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09 червня 2023 року № 371о/с «По особовому складу», яким реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення його зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити позивача на службі у званні майора поліції (номер жетона 0046758) на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції в Дніпропетровській області з 09 червня 2023 року;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 09 червня 2023 року по день поновлення на посаді та стягнути невиплачені кошти;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на його користь 25 000 грн у відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року, позов задоволено частково.

Визнано протиправним і скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07 червня 2023 року № 1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» в частині щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнано протиправним і скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09 червня 2023 року № 371 о/с про звільнення ОСОБА_1 .

Поновлено ОСОБА_1 посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 10 червня 2023 року.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 10 червня 2023 року у сумі 191563,80 грн із відрахуванням загальнообов`язкових податків та зборів.

07 травня 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року у справі № 160/14124/23.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд зазначає таке.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Перевіряючи зміст поданої у цій справі касаційної скарги, Верховний Суд з`ясував, що скаржник, навівши в тексті скарги приклади справ, розглянутих Верховним Судом, послався на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу касаційного оскарження, зазначивши про відсутність висновків Верховного Суду щодо «скасування наказу про звільнення поліцейського на підставі переоцінки рішення керівника прийнятого у межах дискреційних повноважень». Проте норми, що потребує такого висновку, Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області не указало.

Верховний Суд наголошує на тому, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України скаржник повинен чітко вказати норму права щодо питання застосування якої у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду та яку, на думку скаржника, судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Суд також указує, що оскарження судових рішень з підстави, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а й визначення норми (норм) права, що потребує висновку, підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми), а також зазначення, у чому, на думку заявника, полягає неправильне застосування норми права, щодо якої необхідний висновок Верховного Суду.

Разом із тим заявник лише послався на неврахування судом першої інстанції норм спеціального законодавства, яким регламентовано порядок проходження служби, та вимоги до поліцейського, однак не указав норми, що потребує такого висновку, та не навів належного обґрунтування який саме висновок щодо цієї норми повинен сформувати Верховний Суд у цій справі.

Відповідач навів лише частковий опис обставин справи з посиланням на власну оцінку доказів, що, на його думку, підтверджують факт правомірності оскаржених наказів, що є їхньою переоцінкою, та навів правове обґрунтування, що не спростовує висновки суду апеляційної інстанції в частині недотримання Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області процедури притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Інші аргументи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, з посиланням неповне з`ясування обставин справи судом апеляційної інстанції. Суд зазначає, що за приписами частини другої статті 341 КАС України оцінка доказів, установлення обставин, що не були встановлені або відхилені судом та вирішення питання щодо переваги одних доказів над іншими, не є повноваженнями суду касаційної інстанції, а скаржник обґрунтовує свої доводи саме посиланням на обставини справи, що мають оціночний характер у сукупності з іншими обставинами, що не є підставою для відкриття касаційного провадження у справі.

З огляду на викладене, Суд вважає безпідставними посилання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу касаційного оскарження.

Крім того, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 липня 2023 року вирішено здійснювати розгляд справи №160/14124/23 у порядку спрощеного позовного провадження.

Суд також звертає увагу скаржника, що пункт 2 частини п`ятої статті 328 КАС України містить перелік виключних випадків, які допускають можливість касаційного перегляду судових рішень, ухвалених у справах незначної складності та/або таких, які розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Посилання на кожен з підпунктів пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України повинно бути належним чином обґрунтовано.

Проте жодної виняткової підстави, визначеної пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області у касаційній скарзі не зазначило, а отже, Суд не має правових підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі лише з підстав, наведених відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України, оскільки справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд звертає увагу, що на стадії відкриття касаційного провадження касаційний суд не перевіряє законність і обґрунтованість судових рішень, а перевіряє касаційну скаргу на предмет дотримання особою, яка її подає, вимог щодо форми і змісту касаційної скарги, а також дотримання строків реалізації права на касаційне оскарження.

Ураховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У контексті наведеного слід зауважити, що з урахуванням внесених до КАС України змін, які набрали чинності 08 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

При цьому такий недолік касаційної скарги зумовлює її повернення одноособово суддею, без аналізу колегією суддів дотримання решти вимог, визначених статтею 330 КАС України.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За викладених обставин касаційна скарга підлягає поверненню, як така, що не містить підстав касаційного оскарження з обґрунтуванням того, в чому саме полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення (рішень).

Одночасно Суд роз`яснює, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо буде усунуто обставини, які зумовили її повернення.

Керуючись статтями 248, 328, 330, 332, 341, 355, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року у справі № 160/14124/23 - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяЖ.М. Мельник-Томенко