Справа № 380/8140/24
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №380/8140/24
У Х В А Л А

про відмову в переході до загального позовного провадження

27 травня 2024 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді О.Желік, розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника позивача про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України із вимогами:

- визнати незаконним простій ОСОБА_1 , головного інспектора Першого відділу Управління ДІАМу Львівській області, встановлений наказом №84-К від 29.02.2024 року Голови ДІАМ України «Про встановлення простою для працівників Управління ДІАМ у Львівській області»;

- поновити ОСОБА_1 , головного інспектора Першого відділу Управління ДІАМ у Львівській області на займаній посаді;

- зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України виплатити різницю в заробітній платі ОСОБА_1 за весь час простою.

Ухвалою судді від 07.05.2024 в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

24.05.2024 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, яке вона обґрунтовує необхідністю надання пояснень у судовому засіданні.

При вирішенні вказаного клопотання про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд виходить із наступного.

Згідно з ч.2 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій вказаної статті.

Так, відповідно до ч.4 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд встановив, що вказана справа не відноситься до справ, які відповідно до ч.4 ст. 257 КАС України, не можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Поряд з цим, згідно із ч.3 ст.257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1)значення справи для сторін; 2)обраний позивачем спосіб захисту; 3)категорію та складність справи; 4)обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5)кількість сторін та інших учасників справи; 6)чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7)думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частинами 5, 6 ст.262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1)залишення заяви відповідача без задоволення;

2)розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд звертає увагу на те, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина 3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України).

В свою чергу, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому, зазначення мети необхідності надання усних пояснень в судовому засіданні не є обставиною, що свідчить про доцільність розгляду справи у загальному позовному провадженні.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСГІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Зважаючи на приписи ст.12 КАС України й на те, що фактично представником позивача не обґрунтована необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого клопотання.

Одночасно суд звертає увагу, що учасники справи не позбавлені права викласти свою позицію у додаткових поясненнях щодо позову, відповіді на відзив та запереченнях на відповідь на відзив.

Керуючись ст.243, 248, 256, 257, 260, 262, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http://adm.lv.court.gov.ua/sud1370/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желік О.М.