Справа № 140/1536/24
Суддя: Костюкевич Сергій Федорович
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року ЛуцькСправа № 140/1536/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Костюкевича С.Ф., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Док-Агро» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів і картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Док-Агро» (далі ТзОВ «Док-Агро», позивач, товариство) звернулося з позовом до Волинської митниці (надалі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/100572/1 від 05.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2023/006236 від 05.09.2023.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що товариство відповідно до контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023, укладеного з компанією експортером NUTRICORN CO., LIMITED (Китай) придбавало товар добавки до корму тварин.

З метою митного оформлення товару позивач через декларанта подав до Волинської митниці митну декларацію № 23UA97U1 від 04.09.2023 та всі необхідні документи.

Проте митним органом було відмовлено позивачу у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю та прийнято рішення про коригування митної вартості № UA205140/2023/100572/1 від 05.09.2023, оскільки подані документи містять розбіжності та неточності, а також відмовлено у митному оформленні товару згідно із карткою відмови № UA205140/2023/006236.

Позивач з таким твердженням митного органу не погоджується та зазначає, що декларантом на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи. Ці документи не містять розбіжностей, що могли б вплинути на невірний розрахунок митної вартості, не містять ознак підробки та відображають усі відомості, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена за товар та в своїй сукупності дають можливість визначити митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості товару.

З врахуванням наведеного просить позов задовольнити.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву представник відповідача позов не визнала та просить відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваного рішення. Вказує, що документи, подані до митного оформлення містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 53 МК України декларанту надіслано повідомлення про надання документів на підтвердження митної вартості, однак декларант не надав усіх документів для підтвердження митної вартості, у зв`язку із чим, за результатом проведеної письмової консультації щодо вибору методу визначення митної вартості товару Волинською митницею з дотриманням вимог чинного законодавства прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості товарів слугувала МД від 31.07.2023 №UА100100/2023/439892, де вартість подібного товару становить 1,03 дол. США за кг.

Представник позивача у відповіді на відзив не погодилась з аргументами відповідача з підстав аналогічних тим, що наведені у позовній заяві та просила позов задовольнити повністю.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 02.06.2023 між компанією NUTRICORN CO., LIMITED (Китай) (продавець) та ТзОВ «Док-Агро» (покупець) укладено контракт №NCDA 2306021, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує добавки до корму тварин, що обумовлено кількістю, цінами та умовами поставки вказаними в специфікаціях та в можливих додатках до договору які є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до п. 2.1. контракту поставка товару здійснюється згідно з правилами Інкотермс 2020 на умовах вказаних в специфікації на кожне окреме завантаження до цього договору.

Згідно п.п. 3.1., 3.2. контракту валютою платежів цього договору є дол. США, а ціна товару, що поставляється по даному контракту зазначено у відповідному додатку (специфікації) до контракту.

Пунктом 4.1. контракту передбачено, що оплата товару здійснюється покупцем шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок в наступному порядку: 1-й етап: 30% передоплата протягом 7 календарних днів з моменту узгодження і підписання сторонами специфікації до контракту; 2-й етап: оплата 70% вартості товару повинно бути здійснено покупцем до прибуття товару в порт призначення та не пізніше ніж 30 днів з моменту відправлення.

На виконання умов договору, компанія-експортер надіслала ТзОВ «Док-Агро» проформу інвойс № N9NCDA 2306021 від 02.06.2023 щодо здійснення оплати за товар в сумі 220 945,00 доларів США (вартість L-лізин становить 169 400,00 доларів США).

На виконання умов контракту, специфікації та на підставі проформи інвойсу №NCDA 2306021 від 02.06.2023 ТзОВ «Док-Агро» було здійснено через АБ «Укргазбанк» платіж: 66 283,50 доларів США відповідно до банківського повідомлення у формі swift від 13.06.2023 (в даному платежі передбачено 30% від загальної вартості товару на суму 50 820,00 дол. США) та 132 538,00 доларів США відповідно до банківського повідомлення у формі swift від 17.08.2023 (в даному платежі передбачено 70% від загальної вартості товару на суму 118 580,00 дол. США), де в рядку 70 зазначено, що оплати здійснюються за контрактом NCDA 2306021 від 02.06.2023 та інвойсом № NCDA 2306021 від 02.06.2023.

ТзОВ «Док-Агро» 04.09.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «добавка до корму тварин: (L-Lysint SULPHATE FEED GRADE), L-лізін сульфату, вага нетто 1 000 кг, являє собою дрібні гранули коричневого кольору, що містить у своєму складі L - лізін сульфату 55,4%, згідно сертифіката аналізу, не містить крохмалю, жиру, мальтодекстрину та відновлюючих цукрів, розфасована та упаковані в 40 пропіленові мішки», подало МД №23UA97U1, де митна вартість товару була визначена за першим (основним) методом. До митної декларації додано: контракт №NCDA 2306021 від 02.06.2023; специфікацію №1 від 02.06.2023 до контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023; проформу - інвойс №NCDA2306021 від 02.06.2023; комерційний інвойс №05 від 19.06.2023; експортну митну декларацію відправника 00002458; страхувальний поліс №BC32N17190 від 25.06.2023; swift №010 від 13.06.2023 на суму 66 283,50 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою(в графі 70 призначення платежу: за Контрактом № NCDA 2306021 від 02.06.2023, інвойсом №NCDA2306021 від 02.06.2023); swift №006 від 17.08.2023 на суму 132 538 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою(в графі 70 призначення платежу: за Контрактом № NCDA 2306021 від 02.06.2023, інвойсом №NCDA2306021 від 02.06.2023); коносамент №COSUDSL 26.06.2023; договір транспортного експедирування №10.01.2022/93ЮД від 10.01.2023; рахунок №TG010923012 від 01.09.2023; довідка про транспортні витрати по доставці вантажу №12071 від 01.09.2023; договір - заявка перевезення вантажів №131-Д від 31.08.2023; довідку ТзОВ «Док-Агро» про транспортні витрати по доставці вантажу б/н від 01.09.2023; довідку про транспортні витрати ФОП ОСОБА_1 №12 від 31.08.2023; CMR від 31.08.2023; транзитну декларацію (ТІ) №23LTLR10000002A3F1 від 31.08.2023.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронних повідомленнях з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту було запропоновано подати такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; каталоги, специфікації (прайс-листи), прейскуранти виробника товару, та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

На електронне повідомлення митниці декларант позивача надав: лист б/н від 05.09.2023 відправника NUTRICORN CO. LIMITED щодо ринкової вартості товару 770дол. США/мішок по 25 кг; лист 05/09 від 05.09.2023 імпортера ТзОВ «Док-Агро» щодо поданих документів; виписку по особовому рахунку АБ «Укргазбанк» від 05.09.2023 ТзОВ «Док-Агро», а також № 09/2023 від 05.09.2023 щодо поданих до митного оформлення документів, в якому повідомив про подання вичерпного переліку документів на підтвердження заявленої митної вартості ввезених товарів та просив прийняти рішення без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/100572/1 від 05.09.2023, а також сформувала картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205140/2023/006236.

У графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів зазначено що документи, які подані для підтвердження митної вартості товару містять розбіжності. Такими розбіжностями відповідач визначив:

- відповідно банківського платіжного документу б/н від 13.06.2023 сума оплати за товар згідно контракту NCDA 2306021 від 02.06.2023, інвойсу NCDA2306021 від 02.06.2023 становить 66 283 дол. США, що не ідентифікується з партією товару, поданою до митного оформлення;

- в декларації країни відправлення форми Т1 № 23LTLR10000002A3F1 від 31.08.2023 відсутні відомості про вартість товару;

- відповідно до коносаменту № COSU від 26.06.2023 порт завантаження товару DALIAN Китай, порт розвантаження KLAIPEDA, Литва; надані рахунки про транспортно-експедиційне обслуговування № TG010923012 від 01.09.2023, довідки про перевезення №12 від 31.08.2023, б/н від 01.09.2023, №12071 від 01.09.2023 не містять інформації про вартість навантажувально-розвантажувальних робіт в порту, а такі затрати могли бути понесені імпортером та відповідно мали б бути додані до митної вар тості товару;

- у страховому полісі BC32N17190 від 25.06.2023 вказана сума 22 869 дол.США, що не ідентифікується з партією товару, поданою до митного оформлення, числовий розрахунок не надано;

- прайс-лист б/н від 01.06.2023 є пропозицією від відправника NUTRICORN CO. LIMITED CN, а не виробника товару Jilin Meihua Anino Acid Co, LTD. CN, тоді як відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу;

- договір (контракт) про перевезення № 10.01.2022/9310Д від 10.01.2023 не поданий до митного оформлення. Вказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно умов, ціни придбання товару та складових митної вартості, зокрема транспортних (інших витрат) витрат, понесених покупцем.

Декларант на вимогу митниці надав лист б/н від 05.09.2023 відправника NUTRICORN CO. LIMITED щодо ринкової вартості товару 770дол. США/мішок по 25 кг; лист 05/09 від 05.09.2023 імпортера ТзОВ «Док-Агро» щодо поданих документів; виписку по особовому рахунку АБ «Укргазбанк» від 05.09.2023 ТзОВ «Док-Агро», а також № 09/2023 від 05.09.2023 щодо поданих до митного оформлення документів, в якому повідомив про подання вичерпного переліку документів на підтвердження заявленої митної вартості ввезених товарів та просив прийняти рішення без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

В оскаржуваному рішенні також вказано, що зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні товари за ЄАІС, а саме на рівні 1,03 дол США/кг за МД №UА100100/2023/439892 від 31.07.2023.

Також в оскаржуваному рішенні зазначається, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №23UA20U5 від 05.09.2023 шляхом надання гарантій відповідно до розділу X МК України.

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України від 13.03.2012 №4495-VІ.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України. У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребовувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.

Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару, а саме: сало свійських свиней, морожене та ненадання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Так до митної декларації № 23UA97U1 від 04.09.2023 на підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення, декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: контракт №NCDA 2306021 від 02.06.2023; специфікацію №1 від 02.06.2023 до контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023; проформу - інвойс №NCDA2306021 від 02.06.2023; комерційний інвойс №05 від 19.06.2023; експортну митну декларацію відправника 00002458; страхувальний поліс №BC32N17190 від 25.06.2023; swift №010 від 13.06.2023 на суму 66 283,50 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою(в графі 70 призначення платежу: за Контрактом № NCDA 2306021 від 02.06.2023, інвойсом №NCDA2306021 від 02.06.2023); swift №006 від 17.08.2023 на суму 132 538 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою(в графі 70 призначення платежу: за Контрактом № NCDA 2306021 від 02.06.2023, інвойсом №NCDA2306021 від 02.06.2023); коносамент №COSUDSL 26.06.2023; договір транспортного експедирування №10.01.2022/93ЮД від 10.01.2023; рахунок №TG010923012 від 01.09.2023; довідка про транспортні витрати по доставці вантажу №12071 від 01.09.2023; договір - заявка перевезення вантажів №131-Д від 31.08.2023; довідку ТзОВ «Док-Агро» про транспортні витрати по доставці вантажу б/н від 01.09.2023; довідку про транспортні витрати ФОП ОСОБА_1 №12 від 31.08.2023; CMR від 31.08.2023; транзитну декларацію (ТІ) №23LTLR10000002A3F1 від 31.08.2023.

Водночас, позивач на вимогу митниці надав лист б/н від 05.09.2023 відправника NUTRICORN CO. LIMITED щодо ринкової вартості товару 770дол. США/мішок по 25 кг; лист 05/09 від 05.09.2023 імпортера ТзОВ «Док-Агро» щодо поданих документів; виписку по особовому рахунку АБ «Укргазбанк» від 05.09.2023 ТзОВ «Док-Агро», а також лист № 09/2023 від 05.09.2023, в якому надав митному органу пояснення із зазначенням, що товариством до митного оформлення було подано вичерпний перелік документів, який підтверджував заявлену митну вартість ввезеного товару, а тому надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару є необґрунтованим. А стосовно неможливості надання інших витребуваних документів надані відповідні пояснення. Просив врахувати надані пояснення та прийняти рішення відповідно до частин 3, 4 статті 54 МК України, без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі № 826/2313/16 та 13.06.2019 року у справі № 820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Як визначено частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

У даному випадку оскаржуване рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

З такими твердженнями відповідача суд не погоджується та зазначає наступне.

В оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у цих рішеннях про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Як уже було зазначено судом, декларантом до митної декларації були надані рахунки-фактури (інвойси), які є доказом здійснення операцій купівлі-продажу товарів, належать до групи документів, що є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

Так, однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що поданий банківський платіжний документ не ідентифікується з партією товару, поданою до митного оформлення, та стосовно цього суд зазначає про таке.

02.06.2023 між ТзОВ «Док-Агро» (покупець) та NUTRICORN CO., LIMITED (продавець) було укладено Контракт № NCDA 2306021, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує добавки до корму тварин, що обумовлено кількістю, цінами та умовами поставки вказаними в специфікаціях та в можливих додатках до договору які є невід`ємною частиною цього договору (п. 1.1. контракту). Загальний обсяг і умови поставок визначаються згідно з додатками (специфікаціям) до даного контракту, які є його невід`ємною частиною (пункт 1.5 контракту). ціна товару, що поставляється по даному контракту зазначено у відповідному додатку (специфікації) до контракту (пункт 3.2 контракту).

Оплата товару здійснюється покупцем шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок в наступному порядку: 1-й етап: 30% передоплата протягом 7 календарних днів з моменту узгодження і підписання сторонами специфікації до контракту; 2-й етап: оплата 70% вартості товару повинно бути здійснено покупцем до прибуття товару в порт призначення та не пізніше ніж 30 днів з моменту відправлення (пункт 4.1 Контракту).

На виконання умов Контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023 сторонами підписано Специфікацію № 1 від 02.06.2023 щодо поставки товару на загальну суму 220 945,00 дол. США, зокрема щодо L-Lysine SULPHATE FEED GRADE 70%/L-лізін сульфат кормовий 70% CAS 60343-69-3 Meihua brand загальною вартістю 169 400,00 дол. США, кількістю 220 000,00 кг.

Продавцем було також надіслано покупцю проформу-інвойс № NCDA 2306021 від 02.06.2023 щодо здійснення оплати за товар в сумі 220 945,00 доларів США (вартість L-лізин становить 169 400,00 доларів США).

На виконання умов пункту 4.1 Контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023, Специфікації № 1 від 02.06.2023 та на підставі проформи інвойсу №NCDA 2306021 від 02.0б.2023, ТзОВ «Док-Агро» було здійснено платіж в розмірі 30% від загальної вартості товару в розмірі 50 820,00дол. США відповідно до банківського платіжного доручення від 13.06.2023 №б/н, в рядку 70 якого зазначено, що оплата здійснюються за Контрактом №NCDA 2306021 від 02.06.2023 та інвойсом NCDA 2306021 від 02.06.2023.

При цьому, решту 70% оплати в розмірі 118 580,00 дол. США здійснено відповідно до банківського платіжного доручення від 17.08.2023 №б/н, яке надавалось декларантом митному органу у відповідь на повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів.

Відтак, суд зауважує, що Волинська митниця дійшла помилкового висновку про те, що банківський платіжний документ від 13.06.2023 №б/н не ідентифікується з партією товару, позаяк в рядку 70 якого зазначено, що оплата здійснюються за Контрактом №NCDA 2306021 від 02.06.2023 та інвойсом NCDA 2306021 від 02.06.2023 та така здійснена у розмірі 30% (66283,50 дол. США), як того вимагають умови контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023.

Твердження відповідача про те, що в декларації країни відправлення форми Т1 № 23LTLR10000002A3F1 від 31.08.2023 відсутні відомості про вартість товару, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, з огляду на таке.

Згідно зі статтями 3, 41 Конвенції про процедуру спільного транзиту, до якої 01.10.2022 приєдналась Україна, «транзитний супровідний документ» означає документ, що надрукований з використанням засобів електронного опрацювання даних для супроводження товарів і ґрунтується на відомостях транзитної декларації (...).

Митниця відправлення надає декларанту транзитний супровідний документ. Транзитний супровідний документ має відповідати формі, наведеній у додатку A3 до доповнення III, і містить відомості, визначені в додатку A4 до доповнення III. За необхідності до транзитного супровідного документа додається Перелік товарів, сформований за формою, наведеною в додатку А5 до доповнення III, який містить відомості, визначені в додатку А6 до доповнення III. Перелік товарів є невід 'ємною частиною транзитного супровідного документа.

Починаючи з дат запровадження модернізації NCTS, зазначених у додатку до Імплементаційного рішення Комісії (ЄС) 2016/578, митниця відправлення надає декларанту транзитний супровідний документ, доповнений Переліком товарів. Перелік товарів є невід`ємною частиною транзитного супровідного документа.

Транзитний супровідний документ має відповідати формі, наведеній у додатку АЗа до доповнення III, і містити відомості, визначені в додатку А4а до доповнення III. Перелік товарів подається за формою, наведеною в додатку А5а до доповнення III, і містить відомості, визначені в додатку А6а до доповнення III. Транзитний супровідний документ і Перелік товарів подаються у друкованому вигляді.

Суд зауважує, що у вищевказаних додатках відсутні обов`язкові відомості та вимоги щодо необхідності визначення вартості товару, а тому відсутність вартості товару в декларації країни відправлення № 23LTLR10000002A3F1 від 31.08.2023 не є обов`язковою для даного документа та відповідно не може підтверджувати чи спростовувати ціну товару, тому не впливає на числові значення митної вартості товару.

Стосовно прайс-листа, який містить інформацію не виробника товару, а відправника, то суд зазначає, що поданий прейскурант (прайс-лист) оформлений на фірмовому бланку, в якому міститься інформація про вартість за одиницю (за одну тонну) товару. Прайс-лист скріплений печаткою та підписами посадових осіб компанії, що не викликає будь-яких сумнівів у його належності.

До переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція). Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Код документу 3014 (прайс-лист) справді передбачає, що такий документ має бути виданий виробником товару. Відображена у прайс-листі вартість товарів в повній мірі відповідає тій вартості, що визначена у рахунках-фактурах щодо кожної поставки. В той же час, митним органом не наведено належних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем прайс-листа, виданого саме експортером, ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару, за умови, що відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару відповідає вартості, що визначена у поданих до митного оформлення рахунках-фактурах. Сам лише факт надання позивачем прайс-листа, виданого експортером, однак, із зазначенням коду 3014, не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару.

В оскаржуваному рішенні зазначено, що відповідно коносаменту №COSU від 26.06.2023 порт завантаження товару DALIAN Китай, порт розвантаження KLAIPEDA, Литва, надані рахунки про транспортно-експедиційне обслуговування №TG010923012 від 01.09.2023, довідки про перевезення №15 від 31.08.2023, б/н від 01.09.2023, №12071 від 01.09.2023 не містять інформації про вартість навантажувально-розвантажувальних робіт в порту, а такі затрати могли бути понесені імпортером та відповідно мали б бути додані до митної вартості товару. Стосовно цього суд зазначає про таке.

10.01.2022 між ТзОВ «Таніт-Груп» (Експедитор) та ТзОВ «Док-Агро» (Клієнт) було укладено Договір транспортного експедирування № 10.01.2022/931ОД, відповідно до умов якого Експедитор взяв зобов`язання за дорученням клієнта та за його рахунок надати або організовувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних та транзитних вантажів клієнта, організацію виконання митних формальностей, здійснення операцій, пов`язаних з пред`явленням митному органу до митного оформлення товарів, транспортних засобів та інших вантажів клієнта та документів на них, а також додаткових послуг, необхідних для доставки вантажу (пункт 1.1 Договору). Експедитор взяв зобов`язання організовувати послуги, пов`язані з прийманням, накопиченням, сортуванням, складуванням, навантаженням, розвантаженням, зберіганням, перевезенням вантажів (підпункт 2.2.3 пункту 2.3 Договору). В свою чергу Клієнт зобов`язувався оплачувати послуги Експедитора, а також відшкодовувати додаткові витрати, в тому числі, але не виключно витрати з демереджу, детеншну, понаднормового простою, зберігання, зважування, навантаження, розвантаження, які виникли у Експедитора при виконанні цього Договору, якщо такі витрати не виникли з вини Експедитора (підпункт 2.4.13 пункту 2.4 Договору).

Суд, відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України, враховує також висновки щодо застосування норма права, викладені у постанові Верховного Суду від 07.07.2023 у справі № 803/718/17, які полягають у такому, що якщо закон не визначає доказ (докази), винятково яким (-ми) має підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими має підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Таким чином, довідка про транспортні витрати від 01.09.2023 №12071 та рахунок №TG010923012 від 01.09.2023 підтверджують вартість транспортно-експедиторського обслуговування за межами території України та вантажно-розвантажувальних робіт у порту Клайпеда комплекс перевантажувальних робіт за коносаментом COSU вантажу в контейнері FSCU8601590, які складають 57 309,81 грн.

Надаючи оцінку твердженням відповідача про те, що у страховому полісі BC32N17190 від 25.06.2023 вказана сума 22 869 дол. США не ідентифікується з партією товару, поданою до митного оформлення, числовий розрахунок не надано, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 2.1, 3.5 Контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023 базис поставки товару згідно із законодавством України з правилами Інкотермс 2020, вказано у відповідному додатку (специфікації) до контракту. У вартість включається вартість упаковки, маркування, вартість тари, палет, навантаження і сертифікату походження. Витрати, пов`язані з виконанням даного контракту розподіляються між сторонами відповідно до правил Інкотермс 2020.

Згідно з Специфікацією № 1 від 02.06.2023 до контракту №NCDA 2306021 від 02.06.2023 сторони узгодили умови поставки CIF (Клайпеда, Литва).

Відповідно до Інкотермс CIF («вартість, страхування, фрахт») означає, що продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, проте ризик втрати чи ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять від продавця на покупця. Додатково до цього, саме умовами терміну CIF передбачено, що на продавця покладається також обов`язок придбання морського страхування на користь покупця проти ризику втрати й ушкодження товару під час перевезення.

Таким чином, поставка товару на умовах CIF зобов`язує продавця укласти договір страхування та сплатити фрахт, необхідний для доставки товару до названого порту призначення, витрати за страхування та забезпечення здійснення митного оформлення товару при експорті.

Наведене свідчить про те, що погоджуючи саме обрані умови поставки CIF, сторони виходили з того, що узгоджена ціна на продаж товару вже включає в себе вартість товару, фрахт або транспортні витрати, а також вартість страхування для морських перевезень, відтак додаткових витрат на страхування товару позивачем понесено не було.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та витребував додаткові документи у декларанта, а у подальшому, у зв`язку із неподанням додаткових документів, безпідставно прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Вказані правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі № 380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

На думку суду, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані вище розбіжності не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Приписами пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України передбачено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки у ньому, крім номера та дати МД (№UA100100/2023/439892 від 31.07.2023), на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі № 815/6854/17, від 14.07.2020 у справі № 809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

На думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у спірному випадку митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач через уповноваженого декларанта надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідає вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення належить задовольнити.

Відповідно до частин першої, другої статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Отже, враховуючи, що картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205140/2023/006236 від 05.09.2023 винесена з причини невизнання митної вартості товару за вартістю, визначеною декларантом, та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/100572/1 від 05.09.2023, яке судом визнано протиправним та скасовано, тому вказана картка відмови також підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 6 056,00 грн, сплачений відповідно до платіжної інструкції №2906 від 06.02.2024.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/100572/1 від 05.09.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Волинської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205140/2023/006236 від 05.09.2023.

Стягнути з Волинської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Док-Агро» судовий збір в розмірі 6 056 гривень 00 копійок (шість тисяч п`ятдесят шість гривень нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Док-Агро» (45516, Волинська область, с. Кремеш, вул. Локацька, 2а; ).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська обл., Ковельський р-н, с. Римачі, вул. Призалізнична, 13, ).

Суддя С.Ф. Костюкевич