Справа № 620/17779/23
Суддя: Василь НЕПОЧАТИХ
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2024 року Чернігів Справа № 620/17779/23

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Непочатих В.О., розглянувши в спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Чернігівській області від 17.11.2023 № 2294 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора з РПП ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області» капітана поліції ОСОБА_1 до дисциплінарно відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Чернігівській області від 21.11.2023 № 577 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 інспектора з реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Чернігівського районного управління поліції ГУНП;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора з РПП ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області з 21.11.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Чернігівській області середній заробіток за час вимушеного прогулу, з відрахуванням обов`язкових податків та зборів.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на порушення процедури проведення обстеження позивача на стан сп`яніння. Зазначає, що під час обстеження не вірно визначено час обстеження, що підтверджується самим висновком, що виключає правомірність такого обстеження. Крім того, обстеження приладом «Алкофор 505» та приладом «Алкотест № 8200» КНП «Ріпкинська центральна лікарня» Ріпкинської селищної ради, відображено різні показники алкогольного сп`яніння 0,57‰ - 0,45‰, що ставить їх під сумнів і тому звинувачення позивача у вживанні алкоголю, не може ґрунтуватись на недостовірних даних. Також зазначає, що при різних показниках алкоголю по двом алкотестерам під час обстеження лікар нарколог, крім видихаємого повітря, міг і повинен був брати у в тому числі зразки слини та сечі, та навіть крові, щоб виключити помилку, але цього зроблено не було, цим самим зазначене обстеження вважає незаконним. Тому оскаржувані накази вважає необ`єктивними, винесеними без врахування всіх обстави та такими, що підлягають скасуванню .

Відповідач подав відзив, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що 14.11.2023 під час проведення інструктажу та перевірки керівництвом ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області поліцейських заступаючої зміни на добове чергування, виявлено факт перебування інспектора з РГШ ВП № 2 (смт Ріпки) капітана поліції ОСОБА_1 (0096979) з явними ознаками алкогольного сп`яніння. За результатами перевірки з використанням приладу «Алкофор 505», станом на 07:54 год. вміст алкоголю у видихаємому повітрі капітана поліції ОСОБА_1 склав 0,57‰, за результатами медичного огляду капітана поліції ОСОБА_1 о 09:40 год. в КНП «Ріпкинська центральна лікарня» Ріпкинської селищної ради вміст алкоголю у видихаємому повітрі склав - 0,45‰ (довідка № 169 від 14.11.2023).

За даним фактом наказом ГУНП в Чернігівській області від 14.11.2023 № 1584 призначено службове розслідування та наказом ГУНП в Чернігівській області від 14.11.2023 № 2265 капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків. Відповідач вказує, що причинами, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 є особиста недисциплінованість, ігнорування вимог чинного законодавства, недотримання Правил етичної поведінки поліцейських та Присяги працівника поліції. Тому за наслідками проведеного службового розслідування, наказом ГУНП в Чернігівській області від 17.11.2023 № 2294 за грубе порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507, абзацу сьомого пункту 2 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх спав України від 09.11.2016 № 1179, у частині виходу на службу 14.11.2023 в стані алкогольного сп`яніння, інспектора з реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0096979) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Реалізовано дисциплінарний наказ, шляхом видання наказу ГУНП про звільнення позивача від 21.11.2023 № 577о/с. За таких підстав відповідач вважає, що в даному випадку ГУНП в Чернігівській області діяло у межах і спосіб чинного законодавства України, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора з реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області.

Наказом ГУНП в Чернігівській області від 17.11.2023 № 2294 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора з РПП ВП № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області» за грубе порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507, абзацу сьомого пункту 2 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх спав України від 09.11.2016 № 1179, у частині виходу на службу 14.11.2023 в стані алкогольного сп`яніння, інспектора з реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0096979) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 101).

Даний наказ був реалізований шляхом прийняття наказу начальником ГУНП в Чернігівській області від 21.11.2023 № 577 о/с «По особовому складу», яким інспектора з реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Чернігівського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 21.11.2023 (а.с. 103).

Підставою для прийняття зазначених наказів слугував висновок службового розслідування від 16.11.2023 за фактом, викладеним в рапорті т.в.о. начальника Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області полковника поліції ОСОБА_2 від 14.11.2023 (а.с. 73-80).

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що під час проведення інструктажу добових нарядів та зміни минулих нарядів 14.11.2023 у відділенні поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області було виявлено інспектора з РПП капітана поліції ОСОБА_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння.

Того ж дня о 07:54 заступником начальника відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітаном поліції ОСОБА_3 , у присутності т.в.о. начальника відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_4 та інспектора з РІПІ відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Страдомського Д.В., капітану поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти тест з використанням приладу «АлкоФор 505» (виробництва Skefine Inc. Limited, КНР, серійний номер: 10417, свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 3218, чинне до 04.05.2024, видане Державним підприємством «Чернігівським науково-виробничим центром стандартизації, метрології та сертифікації») на встановлення факту вживання алкогольних напоїв.

За результатами перевірки з використанням приладу «Алкофор-505», станом на 07:54 год. вміст алкоголю у видихаємому повітрі капітана поліції ОСОБА_1 склав - 0,57‰.

Також капітану поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в КНП «Ріпкинська центральна лікарня» Ріпкинської селищної ради, на що він погодився. За результатами огляду вміст алкоголю у видихаємому повітрі склав - 0,45‰, що підтверджується довідкою КНП «Ріпкинська центральна лікарня» № 169 від 14.11.2023 (а.с. 81).

Після виявлення в капітана поліції ОСОБА_1 алкогольного сп`яніння було внесено зміни до дислокації нарядів відділення поліції № 2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області на 14.11.2023 та здійснено його заміну на поліцейського з РПП відділення поліції № 2 сержанта поліції ОСОБА_5 .

Дисциплінарною комісією обставин, що пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не встановлено. Водночас, обтяжуючими обставинами визнано вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону).

Відповідно частини першої статті 8 Закону поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

В силу вимог пунктів 1-3 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно частин першої, другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), з вимогами яких, згідно з пунктом 4 розділу І, особу ознайомлюють під час прийняття на службу до поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Приписами частин першої та третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно частин першої-восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту дають підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи.

Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

У даному випадку, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Дисциплінарним статутом, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу, та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі № 2140/1341/18.

В пунктах 3, 4 розділу IV Правил передбачено, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

За встановленими обставинами, позивач ознайомлений з вимогами про заборону перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння, а відносно таких працівників буде прийматися безальтернативне рішення - звільнення із служби в Національній поліції України.

Матеріалами справи, зокрема, результатами перевірки з використанням приладу «Алкофор-505» та довідкою КНП «Ріпкинська центральна лікарня» № 169 від 14.11.2023 підтверджується, що позивач перебував на службі у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 81).

Суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що під час обстеження не вірно визначено час обстеження та на різні показники обстеження приладом «Алкофор 505» та приладом «Алкотест № 8200» в КНП «Ріпкинська центральна лікарня» Ріпкинської селищної ради, що ставить їх під сумнів, з огляду на наступне.

Висновком службового розслідування встановлено та підтверджується рапортом заступника начальника ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , що відповідність часу проведення тестування ОСОБА_1 , а саме в роздруківці з приладу «АлкоФор 505» № 10417 зазначено час « 09:22», а відповідно запису з портативного відеореєстратора «бодікамери» час проходження « 07:54», сталося через те, що після переходу на зимовий час, до газоаналізатора не було внесено відповідні зміни, у зв`язку з чим дійсний час проходження тестування капітаном поліції ОСОБА_1 слід вважати « 07:54».

При цьому, вказані недоліки не спростовують факту перебування позивача в стані алкогольного сп`янінні під час несення служби, що було підтверджено показниками спеціальних приладів «АлкоФор 505», показник якого зафіксував вміст алкоголю у видихаємому повітрі капітана поліції ОСОБА_1 0,57‰ та показник «Алкотест № 8200», який під час огляду на стан алкогольного сп`яніння в КНП «Ріпкинська центральна лікарня» зафіксував вміст алкоголю у видихаємому повітрі позивача 0,45‰.

Суд також вважає поважними посилання позивача на погіршеного стану здоров`я та вживання ліків, які могли провокувати показники алкотестерів, оскільки під час проведення інструктажу та медичного огляду в КНП «Ріпкинська центральна лікарня» не повідомив про вказані обставини.

Таким чином, виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Оцінюючи вищезазначене, обставини, викладені у висновку службового розслідування, матеріали службового розслідування та вказані вище правові норми, суд вважає, що в діях позивача наявні ознаки вчинення порушення як службової дисципліни, так і присяги поліцейського, що є порушенням Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту, тобто скоєно вчинок, що дискредитує звання поліцейського Національної поліції України.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, а також у доведенні перед судом їх переконливості, суд зазначає, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідачем не звільняє позивача від обов`язку доказування протилежного.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, буд. 74, м. Чернігів, 14000, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27.05.2024.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ