Справа № 160/27466/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі відповідач-1), в якому позивач, з урахуванням уточнень від 07.11.2023, просить:
- адміністративний позов про визнання протиправним та скасування наказу від 26 вересня 2023 року №280 про притягнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності задовольнити;
- звернути постанову до негайного виконання в частині поновлення порушених прав ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідно до наказу Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 26.09.2023 №280 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за порушення службової дисципліни, що виразилось у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин. Позивач не погоджується з оскаржуваним наказом, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки робочий день в органах Національної поліції розпочинається о 08:00 годині, а не о 07:30 годині. Відповідні розпорядження про початок робочого дня о 07:30 годині матеріали службового розслідування не містять. Позивач звертає увагу на те, що 09.09.2023 він спізнився на інструктаж нарядів всього на 3 хвилини, який проводився о 07:30 годині в м. Костянтинівна Донецької області. Його невинуватість підтверджується наявними в матеріалах службового розслідування поясненнями ОСОБА_2 про надання нею допомоги ОСОБА_1 у вигляді автокомпресора, коли в автомобілі спустило колесо по дорозі між м. Дружківка, де він мешкає, та м. Костянтинівна, де відбувався інструктаж, а також поясненнями заступника начальника превенції ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 телефонував йому та попереджав про запізнення. Окрім того, під час проведення службового розслідування позивачу було відмовлено у правничій допомозі. Мотиви даної відмови в матеріалах розслідування зазначені незрозумілою логікою та набором відокремлених слів і словосполучень. Для надання пояснення не було ознайомлено з матеріалами службового розслідування у повному обсязі, а саме не надано відеоматеріали. За вказаних обставин, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності не є правомірнім, просить задовольнити позов у повному обсязі.
Ухвалою суду від 25.10.2023 адміністративний позов залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
07.11.2023 представником позивача адвокатом Боровенським Р.Ю. усунено недоліки позову, подано уточнений адміністративний позов із зазначенням відомостей щодо адреси електронної пошти позивача, з долученням копії паспорту позивача, копії його ідентифікаційного коду позивача, засвідчених копій доданих до позову документів відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, а також докази сплати судового збору.
Копія ухвали надіслана сторонам, відповідачу засобами поштового зв`язку на адресу місцезнаходження: вул. Садова, 149, м. Бахмут, Донецька область.
27.11.2023 на адресу суду повернувся конверт з вмістом вказаного поштового відправлення, адресованого відповідачу, з відміткою пошти: «тимчасово не має приймання у даному напрямку або закрите ВПЗ».
01.12.2023 засобами електронного зв`язку на електронну пошту суду від Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшла заява, в якій відповідач зауважив, що не має статусу юридичної особи, однак відповідно до положень КАС України є суб`єктом владних повноважень та має право на подання відзиву на позов із викладенням своїх заперечень на позовну заяву, у зв`язку із чим просить надіслати копію позову з додатками на електронну пошту, визначену у заяві.
01.12.2023 судом з метою виконання завдань адміністративного судочинства, а також забезпечення рівності учасників судового процесу, змагальності сторін та офіційного з`ясування обставин у справі, здійснено направлення позовних матеріалів відповідачу на вказану ним електронну пошту.
11.12.2023 засобами електронного зв`язку на електронну пошту суду від Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. 09.09.2023 на ім`я начальника Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_4 надійшов рапорт відповідального по відділу поліції - начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області - майора поліції ОСОБА_5 про те, що під час цільового інструктажу особового складу встановлено, що інспектор сектору Ювенальної превенції відділу превенції цього ж відділу поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_1 без поважних причин спізнився на інструктаж, що відповідно до ст. 14 Статуту стало підставою для призначення проведення службового розслідування. 20.09.2023 затверджено висновок службового розслідування та 26.09.2023 видано наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Службовим розслідуванням встановлено, що позивач порушив вимоги п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 4 Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУНП в Донецькій області, затвердженої наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 № 1008, в частині обов`язкового дотримання чинного законодавства, забезпечення законності та службової дисципліни, що виразилося у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин. Під час службового розслідування позивачу було роз`яснено його права та він надав письмові пояснення, відповідно до яких ОСОБА_1 не заперечував факт запізнення на цільовий інструктаж, однак зазначає, що у нього наявні поважні причини запізнення, а саме: у останнього по дорозі на службу спустило колесо, що підтверджується поясненням знайомої ОСОБА_1 , а також, ОСОБА_1 попереджав про запізнення заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області підполковника поліції СелінаЄ.Є. Відповідач акцентує, що аналізуючи першочергові пояснення позивача з приводу свого запізнення, пояснення, які останній надав в ході службового розслідування, а також власноручно написані письмові пояснення працівниками Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, які були присутні на інструктажі 09.09.2023, можна зробити висновок про прояв нещирості з боку ОСОБА_1 з приводу причин свого запізнення. Вказане свідчить про намагання позивача ввести в оману керівництво з метою уникнення дисциплінарної відповідальності, та відвести від себе погляди, як діючого працівника поліції, який дозволив собі в умовах військового стану та відбиття вторгнення (агресії) на незалежну й суверенну Україну військ російської федерації, порушити правила внутрішнього розпорядку, запізнитися на цільовий інструктаж. Порушення вимог законодавства є порушенням службової дисципліни. Отже, під час проведення службового розслідування вірно було встановлено наявність у діях позивача дисциплінарного проступку та притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Доводи позивача про обмеження права на до доступ до правничої допомоги не відповідають дійсності та спростовуються його поясненнями та власноруч підписаною пам`яткою. Спростовуються і доводи позивача про не ознайомлення з матеріалами службового розслідування. Щодо твердження позивача про те, що в Національній поліції України робочий день розпочинається о 08:00 год., відповідач зазначає, що цільовий інструктаж є частиною служби позивача. Статтею 91 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Разом з цим, складання акта про порушення правил внутрішнього трудового розпорядку не передбачено Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України. Факт запізнення позивача на цільовий інструктаж підтверджується службовим розслідуванням.
Позивач не скористався своїм правом на подання відповіді на відзив Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.
Ухвалою суду від 15.01.2024 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Головне управління Національної поліції в Донецькій області, розгляд справи розпочато спочатку та встановлено відповідачу-2 строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Цією ж ухвалою суду витребувано у відповідача-2 докази з їх документальним підтвердженням на обґрунтування правових підстав прийняття наказу, що оскаржується.
25.01.2024 від відповідача-2 Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позовних вимог, обґрунтовуючи свою позицію наступним. Відповідно до довідки УКЗ в Донецькій області від 25.01.2024 №47/12/03-2024 дисциплінарне стягнення «догана», оголошене Бахмутським РВП ГУНП в Донецькій області від 26.09.2023 №280 зняте згідно із Дисциплінарним статутом Національної поліції України 09.01.2024. Діючих дисциплінарних стягнень позивач не має. Щодо накладеного стягнення відповідачем-2 зазначено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани стали висновки службового розслідування від 26.09.2023. В ході службового розслідування було встановлено, що не заперечується позивачем, що він запізнився на інструктаж, що призначений на 07:30, що є порушенням службової дисципліни. Поважних причин запізнення не зазначив. Аналізуючи першочергові пояснення позивача з приводу свого запізнення, пояснення, які останній надав в ході службового розслідування, а також власноручно написані письмові пояснення працівників Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, які були присутні на інструктажі 09.09.2023, можна зробити висновок про прояв нещирості з боку ОСОБА_1 з приводу причин свого запізнення. Щодо доводів позивача про відмову у користуванні правничою допомогою, відповідач зазначає, що вказане спростовується фактом подання 21.09.2023 позивачем пояснень, а також власноруч підписаної пам`ятки до нього, які враховані під час проведення службового розслідування та містяться у висновку про результати службового розслідування за фактом запізнення на цільовий інструктаж 09.09.2023. Також, позивач був обізнаний стосовно проведення щодо нього службового розслідування та скористався правом подання пояснень, жодних заяв або клопотань про залучення адвоката або представника в ході службового розслідування не надходило. Зазначене спростовує і доводи позивача з приводу не ознайомлення його з матеріалами службового розслідування у повному обсязі. За таких обставин, під час службового розслідування вірно встановлено наявність в діях позивача дисциплінарного проступку та притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Щодо тривалості робочого часу поліцейського, відповідачем-2 акцентував на безпідставності доводів позивача в цій частині, оскільки цільовий інструктаж є частиною служби позивача. З початком повномасштабного вторгнення рф на територію України поліція переведена на посилений варіант несення служби. Працівники поліції мають спеціальний статус і приймаючи присягу поліцейського, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватись. Отже, оскаржуваний наказ є таким, що прийнятий та сформований у межах, спосіб та порядок, що визначені чинним законодавством, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.
Позивач не скористався своїм правом на подання відповіді на відзив Головного управління Національної поліції в Донецькій області.
Відповідно до частини п`ятої та восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 29.11.2012 по 06.11.2015проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - проходить службу в Національній поліції України; наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 17.07.2023 №298 - призначений на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області.
08.09.2023 начальником Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області Артуром Маряняном затверджено графік чергувань особового складу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області на 09.09.2023.
Відповідно до вказаного графіку позивач був включений у складі особового складу до чергування на території фортеці м.Часів Яр 09.09.2023 з 08.00, о 07:30 призначено інструктаж, відповідальний ОСОБА_5 (начальник відділення СВ).
09.09.2023 відповідальним від керівництва Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області Артемом Друпп складено рапорт на ім`я начальника Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 про те, що 09.09.2023 о 07 годині 30 хвилин, як відповідальним від керівництва Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, був проведений цільовий інструктаж особового складу, який заступає до несення служби. Під чає проведення інструктажу перевірено наявність у особового складу службових посвідчень, закріпленої зброї, боєприпасів, екіпірування засобами індивідуального захисту (бронежилети, шоломи), наявність медичних аптечок, дотримання правил носіння форменого одягу. Під час інструктажу співробітник поліції Бахмутського РВП ОСОБА_1 спізнився на 3 хвилини, пояснивши, що проспав.
Наказом начальника Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області від 15.09.2023 № 268 з метою з`ясування всіх обставин та на виконання вимог ст.ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу МВС України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», призначено службове розслідування, проведення якого доручено начальнику СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майору поліції ОСОБА_7
18.09.2023 начальник СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_7 звернувся до позивача із листом за №3129/401/2023, яким повідомив про проведення щодо нього службового розслідування та про необхідність прибути 20.09.2023 о 12:00 до відділу поліції №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецької області для надання пояснень.
Згідно із розпискою від 20.09.2023, позивач зобов`язався прибути 22.09.2023 об 11:00 до Бахмутського РВП з метою надання письмових пояснень.
22.09.2023 позивач направив начальнику СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майору поліції ОСОБА_7 пояснення щодо проведення службової перевірки згідно із наказом №268 від 15.09.2023, долучивши свої письмові пояснення та письмові пояснення ОСОБА_2
26.09.2023 начальником Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області затверджено Висновок службового розслідування за фактом неналежного виконання службових обов`язків окремим працівником Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області, проведеного начальником СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майором ОСОБА_7 на підставі наказу від 15.09.2023 №268 у формі письмового провадження.
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування, є такими, що підтвердились, та уповноваженим на проведення службового розслідування пропонується за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 4 Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУНП в Донецькій області, затвердженої наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 № 1008, в частині обов`язкового дотримання чинного законодавства, забезпечення законності та службової дисципліни, що виразилося у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин, інспектору СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 (0108084) оголосити догану.
Висновки службового розслідування від 26.09.2023 обґрунтовані наступним.
«…09.09.2023 о 07:30 відповідальним по Бахмутському РВП ГУНП в Донецькій області начальником відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_8 під час проведення інструктажу нарядів, що заступали до несення служби, було встановлено, що інспектор СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (0108084), 15.10.1987 рік, освіта другий (магістерський) рівень, в 2012 році закінчив Миколаївський національний університет імені В.О. Сухомлинського, в ОВС з 29.11.2012 по 06.11.2015, в НПУ з 07.11.2015 по теперішній час, в займаній посаді з 17.07.2023, характеризується позитивно, діючих дисциплінарних стягнень не має, спізнився на інструктаж на 3 хвилини без поважної причини, пояснивши, що проспав.
Службовим розслідуванням встановлено, що згідно із графіком чергування особового складу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області на 09.09.2023, затвердженого начальником відділу поліції, ОСОБА_1 залучався до несення служби по охороні тимчасового місця розташування у м. Часів Ярі.
Водночас, внаслідок активних бойових дій на території Донецької області та тимчасової окупації окремих населених пунктів наказом ГУНП в Донецькій області від 15.11.2022 № 1188 «Про визначення тимчасового місця несення служби працівників окремих підрозділів ГУНП в Донецькій області» тимчасовим місцем несення служби особового складу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області визначено відділ поліції № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області. У зв`язку із чим визначено, що цільовий інструктаж особового складу проводиться 09.09.2023 о 07:30 у м. Костянтинівна Донецької області у будівлі, розташованої за адресою м. Костянтинівна, вуд, Ломоносова 125.
ОСОБА_1 належним чином 08.09.2023 ознайомлений із вказаним графіком за допомогою групи мобільному месенджера «WhatsАр».
3 метою перевірки викладеного факту для дачі письмових пояснень по телефону 18.09.2023, а також надісланням на контактний номер ОСОБА_1 НОМЕР_1 в месенджері WhatsАр» було надіслано листи (від 18.09.2023 № 3129/401/2023), в якому він викликався на 12:00 20.09.2023 до відділу поліції № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області (кабінет № 204), що розташований за адресою м. Костянтинівна, вул. Ломоносова, 125, для дачі письмових пояснень. Останній прибув, але попросив перенести дачу пояснення на 11:00 22.09.2023.
22.09.2023 через канцелярію відділу поліції ОСОБА_1 було надано письмове пояснення, в якому він пояснив наступне, що 09.09.2023 він прибув до приміщення Бахмутського РВП у м.Костянтинівна о 07:30 та попрямував до місця проведення інструктажу, але він вже розпочався. На питання щодо запізнення він вирішив не відповідати, так як перед цим телефонував заступнику начальника з превентивної діяльності Бахмутеького РВП ГУНП в Донецькій області підполковнику поліції ОСОБА_3 , якому доповів про можливість запізнення на інструктаж, але прибув своєчасно. Дана подія виникла у зв`язку з тим, що під час руху на особистому автотранспорті по дорозі між м. Дружківка та м. Костянтинівна в нього спустило колесо та рухатися він не міг. Ситуація виникла приблизно о 07:10. Він зателефонував своїй знайомій ОСОБА_9 та попросив про допомогу, так як він знав, що вона їде позаду. Усунувши здуття колеса приблизно о 07:23 він попрямував далі. Також у своєму поясненні вказав, що 18.09.2023 йому телефоном повідомили, що відносно нього розпочата службова перевірка та надали виклик щодо прибуття 20.09.2023 о 12:00 до кабінету № 204 до адмінбудівлі Бахмутського РВП. Прибувши за викликом, він забажав скористатися правничою допомогою, але йому було відмовлено, тому він надав пояснення 21.09.2023 після ознайомлення з матеріалами службової перевірки. Відеоматеріалів йому надано не було та вони були відсутні у матеріалах службової перевірки.
Опитаний в ході службового розслідування заступник начальника з превентивної діяльності Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області підполковник поліції «… ОСОБА_3 пояснив, що 09.09.2023 ОСОБА_1 заступав на чергування по охороні тимчасового місця розташування у м. Часів Ярі та несвоєчасно прибув на інструктаж нарядів. Безпосередньо о 07:30 він йому зателефонував та повідомив, що запізнюється на деякий час та на запитання, чому так сталось, ОСОБА_1 сказав, що проспав. Через який час останній став до строю на інструктаж - він не пам`ятає.
Опитаний в ході службового розслідування старший інспектор-чергового ЧЧ СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_10 пояснив, що 09.09.2023 він заступив на добове чергування до чергової частини Бахмутського РВП. Під час проведення інструктажу о 07:30 проведеним шикуванням та перевіркою наявності особового складу згідно графіку чергувань було встановлено відсутність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який заступав на охорону тимчасового місця розташування у м. Часів Ярі. Згодом хвилини через 3-4 ОСОБА_1 з`явився на інструктажі, пояснивши своє запізнення тим, що проспав. Проведення інструктажу ОСОБА_10 записувалось на камеру його мобільного телефону.
Переглядом наданого відеозапису встановлено, що на першій хвилині запису відповідальний ОСОБА_11 перевіряє наявність особового складу згідно графіку чергування та встановлює відсутність ОСОБА_1 . На четвертій - у приміщення заходить ОСОБА_1 , який вибачається за запізнення, кажучи «що винний через запізнення». Однак у кадр він не попадає.
Враховуючи, що ОСОБА_1 на інструктажі 09.09.2023 причиною запізнення на інструктаж вказав, що він проспав, а під час надання пояснення - спущене колесо на автомобілі під час поїздки на службу - то встановити дійсну причину запізнення на інструктаж встановити не представилось можливим...».
З урахуванням викладеного, за наслідками перевірки уповноваженою особою на здійснення перевірки зроблено висновок, що вказані порушення стали можливими у зв`язку з неналежним ставленням до виконання службових обов`язків з боку інспектора СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось в порушенні службової дисципліни, вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції та Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУПН в Донецькій області, затвердженої наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 №1008, в частині обов`язкового дотримання чинного законодавства, забезпечення законності та службової дисципліни, що виразилось у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин.
26.09.2023 Бахмутським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області прийнято наказ №280 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
Згідно з пунктом 1 наказу №280 від 26.09.2023 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 4 Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУНП в Донецькій області, затвердженої наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 № 1008, в частині обов`язкового дотримання чинного законодавства, забезпечення законності та службової дисципліни, що виразилося у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин, інспектору СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 (0108084) оголошено догану.
Відповідно до власноручного підпису у відомості про ознайомлення позивач ознайомлений з наказом від 26.09.2023 №280 09.10.2023.
Не погодившись із вказаним наказом, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII в редакції на час спірних правовідносин).
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
За змістом частини першої, четвертої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
За змістом статті 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до частини другої статті 18 цього Закону поліцейський на всій території України поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Частиною третьою статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
З метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила №1179), за змістом пункту 1 розділу І яких ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Пунктом 1 розділу ІІ Правил № 1179 визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, в редакції на час спірних відносин).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.
Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України. Обмеження прав поліцейського не допускається, крім випадків, визначених законом (частина четверта, п`ята цієї статті Статуту).
За змістом статті 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.
Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку (частина третя статті 4 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої та другої статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом положень частини першої - третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження;2) догана;3) сувора догана;4) попередження про неповну службову відповідність;5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина п`ята статті 13 Дисциплінарного статуту).
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (частина друга статті 14 Статуту).
Відповідно до частин третьої та четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час спірних правовідносин та розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа). Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення. У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації. За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника (частини перша та друга статті 27 Статуту).
Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 1 Дисциплінарного статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань.
Частинами п`ятою та шостою статті 26 цього Статуту унормовано, що за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893, в редакції на час спірних відносин).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку №893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пунктів 2, 7 розділу ІV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Відповідно до положень розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (частина друга статті 29 Статуту).
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду.
Отже, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і догана.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді догани, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування, яке проводиться з метою з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого такою особою.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та є мірою дисциплінарної відповідальності за вчинений дисциплінарний проступок, що застосовується з метою виховання поліцейського та не застосовується до особи поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.
Як вбачається з матеріалів справи, про що відсутній спір між сторонами, позивач проходить службу в Національній поліції України, у спірний період на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області та 09.09.2023 був залучений до чергування у складі особового складуБахмутського РВП ГУНП в Донецькій області на території фортеці м. Часів Яр з 08.00.
Згідно із затвердженим начальником Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області графіком чергувань особового складу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області на 09.09.2023 перед початком чергування нарядів призначено цільовий інструктаж особового складу на 07:30, відповідальним від керівництва Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області призначено начальника відділення розслідувань злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_5 .
Графік чергування доведений особовому складу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області засобами електронної комунікації за допомогою групи мобільного месенджера «WhatsАр», про що відсутність спір між сторонами.
У межах спірних правовідносинах позивачем заявлено позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу від 26.09.2023 №280 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення службової дисципліни, що виразилось у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин.
Суд вважає безпідставними посилання відповідача-2 на відсутність предмету спору у зв`язку з тим, що догана знята 09.01.2024, оскільки зняття догани не свідчить про те, що така була оголошена правомірно. У даному спорі зняття догани не вказує на відсутність спору між сторонами. При цьому, позивач наполягає, що не погоджується із оголошенням догани, вказуючи на відсутності правових підстав для її прийняття.
Обґрунтовуючи неправомірність оскаржуваного наказу, позивачем зазначено про численні процедурні порушення під час службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності за відсутності доведення його вини у вчиненому.
Однак, такі доводи позивача не знайшли свого підтвердження, є безпідставним та необґрунтованими з наступного.
Оскаржуваний наказ від 26.09.2023 №280 прийнятий за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком, затвердженого 26.09.2023 начальником Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.
Згідно з вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Так, відповідно до висновку службового розслідування, 09.09.2023о 07:30 відповідальним по Бахмутському РВП ГУНП в Донецькій області начальником відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_8 під час проведення інструктажу нарядів, що заступали до несення служби, було встановлено, що інспектор СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спізнився на інструктаж на 3 хвилини без поважної причини, пояснивши, що проспав.
Про несвоєчасне прибуття на цільовий інструктаж старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 свідчать також пояснення заступника начальника з превентивної діяльності Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області підполковника поліції ОСОБА_3 та старшого інспектора-чергового ЧЧ СМ Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_10 , відібрані в ході службового розслідування.
Судом враховано, що позивач скористався своїм правом відповідно до статті 27 Дисциплінарного статуту, пункту 2 розділу ІV Порядку №893 та в рамках службового розслідування надав пояснення від 21.09.2023, за змістом якого він 09.09.2023 о 07:30 прибув до приміщення Бахмутського РВП у м.Костянтинівна та попрямував до місця проведення інструктажу, який вже розпочався. На запитання щодо причин запізнення вирішив не відповідати, так як перед цим телефонував заступнику начальника з превентивної діяльності Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області підполковнику поліції ОСОБА_3 , якому доповів про можливість запізнення на інструктаж, але прибув своєчасно. Дана подія виникла у зв`язку з тим, що під час руху на особистому автотранспорті по дорозі між м. Дружківка та м. Костянтинівна у нього спустило колесо та рухатися він не міг. Ситуація виникла приблизно о 07:10. Він зателефонував своїй знайомій ОСОБА_9 та попросив про допомогу, так як він знав, що вона їде позаду. Усунувши здуття колеса приблизно о 07:23, він попрямував далі.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення інспектором СЮП ВП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції та Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУПН в Донецькій області, затвердженої наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 №1008.
Таким чином, саме за вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності, що полягає неналежному ставленні до виконання службових обов`язків, дотриманні чинного законодавства, забезпеченні законності та службової дисципліни, що виразилось у запізненні на цільовий інструктаж без поважних причин, тобто за порушення службової дисципліни до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Доводи позивача щодо недоведеності його вини безпідставні.
Відповідно до частини першої статті 18 Закону №580-VIII, пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179,частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Службова дисципліна зобов`язує поліцейського не тільки бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, а також безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.
Поліцейський, отримуючи наказ від керівника в порядку підпорядкованості, зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Місце проведення цільового інструктажу визначається особою, яка його проводить, виходячи з конкретного завдання. Цільовий інструктаж завершується перевіркою рівня знань, а саме: усним опитуванням знання матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби, а також перевіркою набутих навичок безпечного поводження зі зброєю. Рівень знань перевіряє особа, яка проводила інструктаж (пункт 5 розділу ІІ Інструкції).
Пунктом 4 Інструкції щодо порядку проведення цільових інструктажів особового складу територіальних відділів та відділень поліції, галузевих служб та підрозділів апарату ГУНП в Донецькій області, затвердженого наказом ГУНП в Донецькій області від 18.04.2018 №1008, визначено, що цільовий інструктаж особового складу передбачає проведення стройового огляду особового складу, який здійснюється шляхом шикування задіяних поліцейських і проведення перевірки наявності особового складу згідно із затвердженими графіками несення служби, іншими документами щодо залучення працівників до заходів.
Отже, цільовий інструктаж особового складу є частиною служби поліцейського, не прибуття/несвоєчасне прибуття поліцейського на цільовий інструктаж є порушенням службової дисципліни.
Позивачем у своїх поясненнях від 21.09.2023 вказано, що на інструктаж він прибув своєчасно, при цьому акцентував, що прибувши до приміщення Бахмутського РВП у м.Костянтинівна, попрямував до місця проведення інструктажу, який вже розпочався.
Суд звертає увагу, що цільовий інструктаж призначений 09.09.2023 на 07:30.
Отже, стверджуючи своєчасність свого прибуття на інструктаж, а відтак і відсутність порушень службової дисципліни в цій частині, позивач не заперечив, що інструктаж, призначений на 07:30, на час його прибуття вже був розпочатий.
За таких обставин, позивач фактично підтвердив своє запізнення на цільовий інструктаж.
Заперечень позивача щодо запізнення на інструктаж не містять і позовні матеріали.
Доказів того, що позивач повідомляв свого безпосереднього керівника про обставини, які унеможливлювали його своєчасне прибуття на інструктаж з поважних причин, зокрема, про обставини спущення колеса на автомобілі по дорозі на службу, а відтак виконання своїх обов`язків як поліцейського в силу наведених законодавчих норм, суду не надано, матеріали справи не містять.
Доводи позивача про те, що його невинуватість підтверджується поясненнями заступника начальника превенції ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 телефонував йому та попереджав про запізнення, не можуть бути прийняті судом, оскільки попередження про запізнення без обґрунтування поважних причин неможливості вчасного прибуття на службу не змінюють суті допущеного ним проступку.
Водночас, за змістом пояснень самого заступника начальника з превентивної діяльності Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області підполковника поліції ОСОБА_3 позивач дійсно о 07:30 зателефонував йому, повідомивши, що запізнюється через те, що проспав, що, на переконання суду, не є поважною причиною.
При цьому, первинно зазначені позивачем обставини, як-то «проспав», та обставини, зазначені ним в подальшому в поясненнях, суттєво різняться.
Суд зазначає, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування, надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
У висновку службового розслідування вказано, що враховуючи, що ОСОБА_1 на інструктажі 09.09.2023 причиною запізнення на інструктаж вказав, що він проспав, а під час надання пояснення - спущене колесо на автомобілі під час поїздки на службу, то встановити дійсну причину запізнення на інструктаж встановити не представляється можливим.
Позивачем не обґрунтовано неузгодженість своєї позиції щодо причин запізнення на службу.
На переконання суду, зазначені обставини у їх сукупності повною мірою підтверджують неналежне ставлення позивача до службових обов`язків в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, що, в свою чергу свідчить про порушення службової дисципліни та є беззаперечною підставою для застосування дисциплінарного стягнення.
Поряд з цим, суд повторно зазначає, цільовий інструктаж є частиною служби поліцейського.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру.
Особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських:1) службу у святкові та вихідні дні;2) службу позмінно;3) службу з нерівномірним графіком;4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності.
Поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.
Працівники поліції, маючи спеціальний статус і приймаючи присягу поліцейського, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватись, в тому числі з особливим характером служби в поліції.
За таких обставин, посилання позивача в обґрунтування неправомірності притягнення до дисциплінарної відповідальності за запізнення на інструктаж, призначений на 07:30, на те, що робочий день в органах поліції починається о 08:00 годині, а не як не о 07:30, суд вважає недоречними.
Твердження позивача про недотримання, на його думку, певної процедури службового розслідування, як-то не ознайомлення з матеріалами службового розслідування, суд розцінює як бажання позивача уникнути відповідальності за свою поведінку під час воєнного стану.
Поряд з цим, судом досліджено процедуру проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення і не встановлено наявності суттєвих порушень, які б впливали на їх правомірність.
Доказів того, що під час проведення службового розслідування позивачу було відмовлено у правничій допомозі, як і не надано можливості ознайомлення з матеріалами службового розслідування, матеріали справи не містять.
Натомість, у своїх поясненнях позивачем самостійно зазначено, що пояснення ним надані після ознайомлення з матеріалами службового розслідування.
Попри те, що позивач категорично заперечує обґрунтування викладених у висновку службового розслідування обставин щодо неналежного ставлення до виконання своїх службових обов`язків, що стали причиною притягнення його дисциплінарної відповідальності, суд разом із тим вважає, що пояснення позивача, що надані ним рамках службового розслідування, у сукупності із доводами, зазначеними у позові, таких обставин не спростовують.
Суд зазначає, що службова дисципліна зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу органів поліції дотримуватися законодавства, неухильно виконувати Присягу працівника, статути і накази, стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою.
Позивач, приступивши до виконання службових обов`язків був зобов`язаний дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги інструкцій та накази керівництва, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.
За таких обставин, дії позивача як працівника поліції у спірних правовідносинах є безумовним свідченням порушення службової дисципліни, тому з урахуванням ставлення позивача до вчиненого, суд вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є правомірним та обґрунтованим. Захід дисциплінарного впливу, який застосований, є співмірним з вчиненим дисциплінарним проступком.
Висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення його до вчиненого.
При цьому, порушень порядку проведення службового розслідування, про які зазначає позивач, судом не встановлено та матеріалами справи не підтверджено.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.
Натомість, підстави, якими позивач обґрунтовує протиправність оспорюваного наказу, спростовуються матеріалами, а інших підстав для визнання неправомірним наказу відповідача судом не встановлено.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм та встановлених обставин, наказ від 26.09.2023 №280 про притягнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності прийнятий відповідачем-1 на підставі, у межах та у спосіб, що передбачений законодавством України, відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.
Решта позовних вимог не підлягає задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова