Справа № 420/9461/24
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9461/24
УХВАЛА
27 травня 2024 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкові повідомлення-рішення,-
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи платника податків ОСОБА_1 , в якій просить суд:
- стягнути з фізичної особи ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) заборгованість у розмірі 185 618 грн. 67 коп., а саме:
Ухвалою суду від 01.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін протягом розумного строку та ОСОБА_1 було встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов. Тобто, максимально визначений законом строк.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Тобто, подання відзиву, як і зустрічного позову, є формами захисту від первісних вимог, реалізація яких обумовлена відповідними процесуальними вимогами (правилами).
Виходячи з наведеного, слід дійти висновку, що вказаний строк є спеціальним процесуальним строком, встановленим судом на підставі ч. 5 ст. 162 та ч. 1 ст. 175 КАС України, протягом якого особа може реалізувати своє процесуальне право - пред`явити зустрічний позов. При цьому, приписи ст. ст. 177, 178 КАС України не встановлюють положень щодо можливості ініціювання продовження цього строку поза межами цього строку, що відповідає специфіці такої процесуальної дії, як подання зустрічного позову.
Порушення цього строку є одним із проявів дефектності юридичного факту пред`явлення зустрічного позову, що, відповідно та враховуючи особливості процедури пред`явлення зустрічного позову, зумовлює застосування загальних наслідків недотримання вимог подання зустрічного позову, тобто загальних наслідків проявів дефектності юридичного факту пред`явлення зустрічного позову, визначених ч. 3 ст. 178 КАС України, до яких належить, як вже зазначено, порушення строків подання зустрічного позову.
Більш того, суд звертає також увагу, що відповідно до ч. 2. ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Судом встановлено, що представником ОСОБА_1 до зустрічної позовної заяви надано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено, що 24.02.2022 р. розпочалось повномасштабне вторгнення росії на територію України та Указом Президента України № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року введено воєнний стан, який продовжує діяти і на сьогоднішній день. Дані обставини також прямо вплинули на своєчасність звернення ОСОБА_1 до суду у відповідності до строків встановленими КАС України та Податковим кодексом України. Також, ОСОБА_1 з січня 2020 року проходила лікування. ОСОБА_1 періодами мала погане самопочуття, систематично відвідувала лікарів, проходила багаточисленні процедури та терапії для боротьби з хворобою і підтримки здоров`я в задовільному стані.
Розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 , суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).
Згідно частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).
Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.
Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).
Суд зазначає, що поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
При цьому, суд враховує, що указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".
Згідно ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
Суд зауважує, що неналежна організація процесу із оскарження рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів для своєчасного звернення до суду є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.
Таким чином, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 було відомо про винесення податковим органом податкових повідомлень-рішень та не заперечується факт отримання їх.
За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів представника ОСОБА_1 щодо поважності причин строку звернення до суду із зустрічним позовом.
Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.
Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.
При цьому, варто зазначити, що ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці щодо України неодноразово звертав увагу на норми, що стосуються процесуальних строків, але в аспекті порушення принципу правової визначеності у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, Європейський суд з прав людини у справі у справі Melnik v. Ukraine ЄСПЛ зазначив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.
Таким чином, суд приходить до висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду, а тому в задоволенні заяви про поновлення строків звернення до суду має бути відмовлено.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Відповідно до п.9 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Суд звертає увагу заявника на те, що повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє права звернення до адміністративного суду в загальному порядку, тобто шляхом подання окремого позову за звичайними правилами.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 241-243, 248, 256 КАС України, суд, -
1. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкові повідомлення-рішення, - повернути ОСОБА_1 .
2. Копію ухвали про повернення зустрічної позовної заяви надіслати особі, яка подала зустрічну позовну заяву. Копія зустрічної позовної заяви залишається в суді.
4. Роз`яснити, що повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє права звернення до адміністративного суду в загальному порядку, тобто шляхом подання окремого позову за звичайними правилами.
Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.
Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко