Справа № 380/8687/20
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2024-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань встановлення контролю за виконанням рішення суду

справа № 380/8687/20

24 травня 2024 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Лунь З.І. розглянула у письмовому провадженні заяву представника позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду (в порядку ст.382 КАС України) у справі №380/8687/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» (місцезнаходження: 79035, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ), в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення №2786 від 22.05.2020 року Головного управління ДПС у Львівській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ( ) за індивідуальним податковим номером 63;

-зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ( ) за індивідуальним податковим номером 63 з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6689634грн. 92коп. на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ»;

-зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області надати необхідну інформацію та документи з приводу поновлення дії реєстрації платника ПДВ юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ( ) Державній казначейській службі України для відновлення рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6689634грн. 92коп. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та повідомити належним чином Товариство з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» у строк, передбачений законодавством.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 серпня 2021року, адміністративний позов ТОВ «Мірта ТМ» задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення №2786 від 22.05.2020 Головного управління ДПС у Львівській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ «Мірта ТМ» (). Зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ «Мірта ТМ» () з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6 689 634 грн 92 коп. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» (). У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 30.11.2022 касаційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишено без задоволення. Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 серпня 2021року залишено без змін.

Представник позивача в порядку, визначеному ст.382 Кодексу адміністративного судочинства України звернувся до суду із заявою про встановлення судового контролю та подання звіту за виконанням судового рішення №380/8687/20 від 17.05.2021.

Представник відповідача подав заперечення на заяву про встановлення судового контролю. В обґрунтування зазначив, що з метою виконання рішення суду у справі №380/8687/20, Головне управління ДПС у Львівській області листом повторно скеровано до ДПС України копії судових рішень, оскільки подальше виконання рішення суду у цій справі можливе після здійснення ДПС України дій передбачених вимогами Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою КМУ №569 від 16 жовтня 2014 року та Положенням про реєстрацію платника податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1130 від 14 листопада 2014 року. Зазначає, що нормами Податкового кодексу України та Положення 1130 не визначено строків поновлення реєстрації платника податку на додану вартість за рішенням суду. Відповідно до п.5.10 розділу V Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14 листопада 2014 року №1130 підставою для внесення до реєстру платників ПДВ змін щодо скасування анулювання реєстрації платника податку на додану вартість, що відбулося за самостійним рішенням контролюючого органу є рішення суду, яке набрало законної сили, або рішення контролюючого органу про скасування рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість. За змістом п.2.3 - 2.4 розділу II Положення №1130 формування та ведення Реєстру здійснює Державна податкова служба України, зокрема, розгляд звернень про внесення записів чи змін до Реєстру. При цьому, п.2.6 розділу II Положення №1130 визначено, що контролюючі органи в областях та місті Києві, міжрегіональні територіальні органи здійснюють, зокрема, підготовку та обробку документів щодо відміни анулювання реєстрації. Отже, у разі скасування анулювання реєстрації платника податку на додану вартість за рішенням суду, контролюючі органи в областях та місті Києві, міжрегіональні територіальні органи здійснюють підготовку та обробку документів щодо відміни анулювання реєстрації та направляють їх до Державної податкової служби України для внесення змін до Реєстру. Крім цього, відновлення показників в обліковій картці на рахунку платника податку у системі електронного адміністрування ПДВ, а також надання висновків та документів, які необхідні для повернення коштів в системі електронного адміністрування ПДВ належить до повноважень ДПС України. При цьому, такі повноваження контролюючого органу здійснюються у певній послідовності після дослідження питання щодо правомірності процедури включення до облікових карток певної інформації щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та операцій, які проводяться з коштами передоплати. Таким чином, подальше виконання рішення суду у цій справі можливе після здійснення ДПС України дій передбачених вимогами Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою КМУ №569 від 16 жовтня 2014 року та Положення про реєстрацію платника податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1130 від 14 листопада 2014 року.

При вирішенні заяви про встановлення судового контролю суд ураховує таке.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання постанови суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штраф у розмірі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами статей 129 та 129-1 Конституції України обов`язковість рішень суду визначена як одна з основних засад судочинства. Суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Частинами 2-3 статті 14 КАС України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Також, статтею 370 КАС України визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що рішення суду, яке набрало законної сили є обов`язковим для учасників справи. Це забезпечується, в першу чергу, через примусове виконання судових рішень відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Суд зазначає, що норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять обмеження щодо стадій процесу на яких може бути вирішено питання про застосування заходів судового контролю, передбачених частиною 1 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України.

Тобто, зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, суд може й після ухвалення такого рішення за наслідком розгляду клопотання позивача.

Вказана позиція узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеною в ухвалі від 20.06.2018 у справі №800/592/17, та правовою позицію Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.04.2019 у справі №286/766/17 та в ухвалі від 05.07.2018 у справі №206/3911/17.

Так, виконанням рішення суду є вчинення відповідачем дій у повній відповідності із резолютивною частиною рішення.

Якщо, рішення суду відповідачем не виконується, це є перепоною у завершенні судового провадження і в реалізації громадянином його гарантованого Конвенцією «права на справедливий суд».

Між тим, за змістом постанови Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 802/357/17-а звертаючись до суду із заявою про встановлення судового контролю, позивач зобов`язаний навести аргументи на переконання необхідності вжиття таких процесуальних заходів і надати докази в підтвердження наміру відповідача на ухилення від виконання судового рішення.

Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі №806/2143/15 (адміністративне провадження №К/9901/5159/18) звертав увагу, що статті 382 і 383 Кодексу адміністративного судочинства України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль. При цьому, суд, встановлюючи строк для подання звіту, повинен враховувати особливості покладених обов`язків згідно із судовим рішенням та можливості суб`єкта владних повноважень їх виконати.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04 березня 2020 року у справі №539/3406/17.

Відповідно до вимог ч. 5 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Конституційний Суд України зазначив, що складовою права кожного на судовий захист є обов`язковість виконання судового рішення (абзац третій пункту 2.1 мотивувальної частини Рішення від 26 червня 2013 року №5-рп/2013). Це право охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Конституційний Суд України у Рішенні від 26 червня 2013 року взяв до уваги практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в пункті 43 рішення у справі Шмалько проти України , заява № 60750/00, від 20 липня 2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Крім того, у Рішенні від 15 травня 2019 року №2-р(II)/2019 Конституційний Суд України з посиланням на практику Європейського суду з прав людини підкреслив, що визначене статтею 6 Конвенції право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; і саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава та її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (пункт 84 рішення у справі Валерій Фуклєв проти України від 7 червня 2005 року, заява № 6318/03; пункт 43 рішення у справі Шмалько проти України від 20 липня 2004 року, заява № 60750/00; пункти 46, 51, 54 рішення у справі ОСОБА_1 проти України від 15 жовтня 2009 року, заява № 40450/04; пункт 64 рішення у справі Apostol v. Georgia від 28 листопада 2006 року, заява № 30779/04).

Також, Конституційний Суд України у Рішенні від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009 зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

Тож, встановлювати судовий контроль за виконанням судового рішення є правом, а не обов`язком суду. У разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.02.2020 у справі № 640/3719/18, від 04.03.2020 у справі № 539/3406/17, від 11.06.2020 у справі № 640/13988/19.

Суд встановив, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду №380/8687/20 від 17.05.2021, набрало законної сили 26.08.2021.

З комп`ютерної програми Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що на виконання рішення суду №380/8687/20 від 17.05.2021 Львівський окружний адміністративний суд видав виконавчі листи №380/8687/20, зокрема про зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6689634грн.92коп. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ().

Відповідно до ч.1 ст.373 КАС України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно з ч.1 ст.5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

На підставі заяви стягувача Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ», 03.12.2021 головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №67699342 з примусового виконання виконавчого листа Львівського окружного адміністративного суду №380/8687/20 від 18.11.2021 про зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6689634грн.92коп. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ().

На адресу суду надійшла заява від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» про заміну сторони у виконавчому провадженні у адміністративній справі №380/8687/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи заяву, заявник зазначив, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» № 893 від 30.09.2020 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком. Згідно з абз. 3 п. 2 постанови права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідовуються переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи. Наказом Державної податкової служби України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» № 529 від 30.09.2020 було утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з додатком та наказом ДПС України «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС» № 643 від 12.11.2020 встановлено, що кожен територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ, є правонаступником майна, прав та обов`язків відповідного територіального органу ДПС, що ліквідується. Оскільки відповідно до пункту 1 Положення № 643 Головне управління ДПС у Львівській області (код за ЄДРПОУ ВП 43968090) є правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління ДПС у Львівській області (код за ), просить замінити відповідача у справі.

Ухвалою від 14.12.2022 замінено боржника у виконавчих листах, виданих Львівським окружним адміністративним судом 18.11.2021 у справі №380/8687/20 з Головного управління ДПС у Львівській області () його правонаступником Головним управлінням ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП 43968090).

Також з метою отримання відомостей щодо виконання рішення суду у справі №380/8687/20 представником ТОВ «МІРТА ТМ» протягом 2021 2022 років неодноразово скеровувались адвокатські запити та листи-звернення на адресу як до ГУ ДПС у Львівській області, так і на адресу вище стоячих органів державної влади в порядку підлеглості (ДПС України, Міністерство фінансів).

В листопаді 2022 р. представника було повідомлено, що на виконання судового рішення у справі №380/8687/20 щодо відміни анулювання свідоцтва платника ПДВ по ТОВ «Мірта ТМ» внесені зміни до Реєстру, а саме відновлено свідоцтво платника ПДВ ТОВ «Мірта ТМ» () з ІПН 63.

Проте, рішення суду від 17.05.2021 року у справі №380/8687/20 виконано частково, незважаючи на відновлення ДПС України свідоцтва платника ПДВ, податкові покази (Е накл.) в розмірі 6689634 грн. 92 коп. на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість не відновлено.

02.05.2023 на адресу ГУ ДПС у Львівській області було скеровано адвокатський запит №244 з метою отримання наступної інформації:

- повідомити дату та номер запису в Реєстрі щодо відміни анулювання свідоцтва платника ПДВ ТОВ «МІРТА ТМ»(), а саме відновлення свідоцтва платника ПДВ ТОВ «МІРТА ТМ» з ІПН 63;

- чи у відповідності до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України, після внесення змін за рішенням суду щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «МІРТА ТМ», контролюючим органом протягом трьох робочих днів здійснено перерахунок суми ?Накл даного платника;

- чи поновлено суми ?Накл ТОВ «МІРТА ТМ», які були у платника станом на момент анулювання свідоцтва платника ПДВ;

- надати копії підтверджуючих документів, щодо відміни анулювання реєстрації платника ПДВ ТОВ «МІРТА ТМ», здійсненого перерахунку суми ? Накл даного платника, поновлення суми ?Накл ТОВ «МІРТА ТМ».

22.05.2023 позивачем отримано відповідь на вказаний адвокатський запит, якою контролюючий орган підтвердив інформацію щодо відміни анулювання свідоцтва платника ПДВ ТОВ «МІРТА ТМ» та повідомив що станом на 17.05.2023 податкові показники ([Накл) в розмірі 6689634 грн. 92 коп. на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість ТОВ МІРТА ТМ» не відновлено.

Також судом встановлено, що з метою виконання рішень суду у справі №380/8687/20, Головним управлінням ДПС у Львівській області листом від 03.05.2024 №3080/8/13-01-04-07; від 09.05.2023№ 2931/8/13-01-04-07; від 12.04.2023№2279/8/13-01-04-07 скеровано до ДПС України копії зазначених судових рішень, оскільки подальше виконання рішення суду у цій справі можливе після здійснення ДПС України дій передбачених вимогами Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою КМУ №569 від 16 жовтня 2014 року та Положенням про реєстрацію платника податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1130 від 14 листопада 2014 року.

У постанові Верховного Суду від 23.12.2022 у справі №0440/6728/18 (адміністративне провадження №К/990/23995/22) зазначено:

«... 19.Приписами вказаних статей передбачено декілька видів судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення та, за наслідками розгляду даного звіту, як можливий варіант - накладення штрафу (в сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.2 ст.382 КАС України); визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень-відповідачем на виконання рішення суду; визнання протиправними рішень, дій або бездіяльності органу виконавчої служби, приватного виконавця.

20.Зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами для їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача, та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із невиконанням судового рішення в цій справі.

21.Крім того, відповідно до статті 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання. Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому Законом України Про виконавче провадження.

22.Згідно з положеннями частини першої статті 1 Закону України Про виконавче провадження виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

23.В частині першій статті 18 Закону України Про виконавче провадження йдеться про те, що державний виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

24.З аналізу вищезазначених законодавчих норм вбачається, що не можна зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконувати судове рішення шляхом ухвалення з цього приводу іншого судового рішення, оскільки примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом України Про виконавче провадження.

25.Отже, враховуючи зазначене вище, доводи скаржника про необхідність ухвалення додаткового рішення про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення, так як відповідачі понад 2 роки не виконують постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13.08.2020 є безпідставними, оскільки судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. ...».

За ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зважаючи на викладені обставини, суд зауважує, що станом на момент розгляду заяви представника позивача про встановлення судового контролю, відсутні докази, які б свідчили про ухилення відповідача від виконання судового рішення та необхідність, у зв`язку з цим, застосування положень статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність необхідності встановлювати строк для подання звіту про виконання судового рішення та зобов`язувати відповідача подати звіт про виконання судового рішення в порядку ст.382 КАС України.

Керуючись ст.ст. 248, 382 КАС України, суд

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Мірта ТМ» про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду (в порядку ст.382 КАС України) в адміністративній справі №380/11033/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Суддя Лунь З.І.