Справа № 560/6828/23
Суддя: Кузьмишин В.М.
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/6828/23

Головуючий у 1-й інстанції: Польовий О.Л.

Суддя-доповідач: Кузьмишин В.М.

22 травня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьмишина В.М.

суддів: Сапальової Т.В. Сушка О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В :

Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог.

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, в якому просив: визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 02.03.2023 №446 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліцейської діяльності №2 та Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області" про застосування до капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Хмельницькій області від 06.04.2023 №87о/с; поновити позивача на службі в Національній поліції України на посаді старшого інспектора РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області з 06.04.2023; стягнути з ГУНП в Хмельницькій області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 06.04.2023 по дату винесення рішення.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2023 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує щодо задоволення апеляційної скарги, посилаючись на те, що застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є необґрунтованим. Відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України у період воєнного стану до нього мало б бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі та призначено її до судового розгляду в порядку письмового провадження.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року зупинено апеляційне провадження у справі №560/6828/23 до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у справі №420/11778/22.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року поновлено провадження у справі.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, наказом від 12.02.2023 №299 ГУНП в Хмельницькій області призначено службове розслідування за фактом внесення відомостей до ЄРДР за частиною першою статті 125 та частиною першою статті 365 Кримінального кодексу України, отримання тілесних ушкоджень інспектором СРПП ВПД №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області. За результатами службового розслідування складений висновок №308/121/56/01-2022, який 25.02.2023 затверджений начальником ГУНП в Хмельницькій області.

У ході службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 12.02.2023 близько 03:00 год до Управління головної інспекції ГУНП в Хмельницькій області від начальника відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_3 надійшло інформування про отримання ножового поранення інспектором СРПП відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 .

Виїздом на місце події встановлено, що ОСОБА_2 отримав ножове поранення в м. Ізяслав Шепетівського району Хмельницької області в ході конфлікту, який переріс в бійку з громадянами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Безпосередню участь у вказаному конфлікті брав старший інспектор РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_1 .

Так, 11.02.2023 інспектор СРПП ВПД №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 після добового наряду організував відпочинок у м. Ізяслав у гаражі знайомого, розміщеному у гаражному кооперативі, куди запросив, зокрема, ОСОБА_1 .

Вказані особи на території гаражного масиву перебували до 01:00 год, де вживали алкогольні напої. За результатами огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу "Драгер" старший лейтенант поліції ОСОБА_6 перебував у стані алкогольного сп`яніння (1,52 проміле). Капітан поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння відмовився.

Після відпочинку на території гаражного масиву ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та Свірський направились в центр міста Ізяслав на АЗС "Барс". Надалі ОСОБА_2 та ОСОБА_7 вирішили їхати по домівках. Рухаючись по вул. Шевченка м. Ізяслава, зупинились неподалік від перехрестя з вул. Козацькою. Навпроти будинку ОСОБА_2 останні зустріли двох молодих чоловіків, від яких було чути ненормативну лексику. ОСОБА_2 запитав у невідомих осіб, хто вони такі та чому висловлюються ненормативною лексикою. Коли невідомі особи підійшли ближче, між ними виникла словесна суперечка, яка переросла в бійку.

З пояснень громадян ОСОБА_4 і ОСОБА_5 вбачається, що вони 12.02.2023 близько 01:00 год, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вирішили придбати цигарки та направились в пошуках магазину. На перехресті вулиць Шевченка - Козацька помітили автомобіль, біля якого стояли невідомі особи. Коли ОСОБА_4 підійшов до них, щоб запитати, де можна купити цигарки, відразу отримав удар в голову, від чого впав на землю, після чого невідомі продовжували завдавати йому удари по тілу та почали бити ОСОБА_5 .

Як вказав ОСОБА_5 , у ході бійки він на землі виявив ніж та, взявши його до рук, хаотично ним розмахував, захищаючись від нападників.

Службовим розслідуванням встановлено, що на відеозаписі чути вигуки ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та капітана поліції ОСОБА_1 , серед яких вигуки ОСОБА_1 в адресу ОСОБА_5 нецензурного, лайливого, образливого характеру із явною зневагою.

Громадянам ОСОБА_5 та ОСОБА_4 спричинені тілесні ушкодження у вигляді ран та забоїв обличчя, м`яких тканин голови та спини.

Вказані обставини порушували громадський порядок і спокій громадян, оскільки 12.02.2023 о 01:42 до ВПД №2 Шепетівського РУП з лінії "102" надійшло повідомлення від особи, яка не назвалась, про крики біля колишнього будинку офіцерів, розміщеного по АДРЕСА_1 .

На основі зібраних доказів та встановлених обставин дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інспектор РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_1 допустив ряд порушень вимог чинного законодавства та службової дисципліни.

Так, відповідно до висновків службового розслідування, в діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог адміністративного законодавства, зокрема статті 173 КУпАП, оскільки останній перебував в громадському місці в комендантську годину, при цьому взяв участь у конфліктній ситуації з громадянами, використовував ненормативну лексику та зневажливе ставлення до громадян, принизив їх честь та гідність.

Ставши свідком конфлікту з використанням ножа, можливо холодної зброї, в порушення вимог пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, на лінію "102" не повідомив та рапортом керівництву не доповів.

Надалі попри те, що став учасником конфлікту та бійки, з метою уникнення відповідальності відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

ОСОБА_1 в порушення вимог частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України перешкоджав проведенню службового розслідування шляхом надання неправдивих пояснень.

Встановлені службовим розслідуванням факти свідчать про порушення ОСОБА_1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.

Також дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 вчинив дії, що дискредитують та підривають авторитет Національної поліції України, що полягає в грубості, зверхності та нетактовності до громадян, а також порушенні Присяги поліцейського.

На підставі висновків службового розслідування ГУНП в Хмельницькій області прийняло наказ від 02.03.2023 №446, відповідно до пункту 2 якого за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 3 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 3, 7, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги поліцейського, пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку введення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у вчиненні адміністративних правопорушень, приниженні честі та гідності громадян, неповідомленні керівництву про вчинення неправомірних дій громадянами та особисто ним, а також про допущення порушення службової дисципліни, перешкоджанні проведенню службового розслідування, до старшого інспектора РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом від 06.04.2023 №87 о/с ГУНП в Хмельницькій області відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнило зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 .

Позивач, вважаючи вказані накази відповідача протиправними, звернувся до суду з адміністративним позовом з метою захисту своїх порушених прав.

Мотивувальна частина.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини 1 статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя та сумлінно виконувати свої службові обов`язки закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).

Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Таким чином, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893), службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Як свідчать матеріали службового розслідування, 12.02.2023 близько 03:00 год до Управління головної інспекції ГУНП в Хмельницькій області від начальника відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_3 надійшло інформування про отримання ножового поранення інспектором СРПП відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 .

Виїздом на місце події встановлено, що ОСОБА_2 отримав ножове поранення в м. Ізяслав Шепетівського району Хмельницької області в ході конфлікту, який переріс в бійку з громадянами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Безпосередню участь у вказаному конфлікті брав старший інспектор РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_1 .

Так, 11.02.2023 інспектор СРПП ВПД №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 після добового наряду організував відпочинок у м. Ізяслав у гаражі знайомого, розміщеному у гаражному кооперативі, куди запросив, зокрема, ОСОБА_1 .

Вказані особи на території гаражного масиву перебували до 01:00 год, де вживали алкогольні напої. За результатами огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу "Драгер", старший лейтенант поліції ОСОБА_6 перебував у стані алкогольного сп`яніння (1,52 проміле). Капітан поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння відмовився.

Після відпочинку на території гаражного масиву ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та Свірський направились в центр міста Ізяслав на АЗС "Барс". Надалі ОСОБА_2 та ОСОБА_7 вирішили їхати по домівках. Рухаючись по вул. Шевченка м. Ізяслава, зупинились неподалік від перехрестя з вул. Козацькою. Навпроти будинку ОСОБА_2 останні зустріли двох молодих чоловіків, від яких було чути ненормативну лексику. ОСОБА_2 запитав у невідомих осіб, хто вони такі, та чому висловлюються ненормативною лексикою. Коли невідомі особи підійшли ближче, між ними виникла словесна суперечка, яка переросла в бійку.

З пояснень громадян ОСОБА_4 і ОСОБА_5 вбачається, що вони 12.02.2023 близько 01:00 год, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вирішили придбати цигарки та направились в пошуках магазину. На перехресті вулиць Шевченка - Козацька помітили автомобіль, біля якого стояли невідомі особи. Коли ОСОБА_4 підійшов до них, щоб запитати де можна купити цигарки, відразу отримав удар в голову, від чого впав на землю, після чого невідомі продовжували завдавати йому удари по тілу та почали бити ОСОБА_5 .

Як вказав ОСОБА_5 , в ході бійки він на землі виявив ніж та, взявши його до рук, хаотично ним розмахував, захищаючись від нападників.

Службовим розслідування встановлено, що на відеозаписі чути вигуки ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та капітана поліції ОСОБА_1 , серед яких вигуки ОСОБА_1 в адресу ОСОБА_5 нецензурного, лайливого, образливого характеру із явною зневагою.

Громадянам ОСОБА_5 та ОСОБА_4 спричинені тілесні ушкодження у вигляді ран та забоїв обличчя, м`яких тканин голови та спини.

Вказані обставини порушували громадський порядок і спокій громадян, оскільки 12.02.2023 о 01:42 год до ВПД №2 Шепетівського РУП з лінії "102" надійшло повідомлення від особи, яка не назвалась, про крики біля колишнього будинку офіцерів, розміщеного по АДРЕСА_1 .

На основі зібраних доказів та встановлених обставин дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інспектор РСС Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_1 допустив ряд порушень вимог чинного законодавства та службової дисципліни.

Відповідно до висновків службового розслідування в діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог адміністративного законодавства, зокрема, статті 173 КУпАП, оскільки останній перебував в громадському місці в комендантську годину, при цьому взяв участь у конфліктній ситуації з громадянами, використовував ненормативну лексику та зневажливе ставлення до громадян, принизив їх честь та гідність.

Ставши свідком конфлікту з використанням ножа, можливо холодної зброї, в порушення вимог пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, на лінію "102" не повідомив та рапортом керівництву не доповів.

Надалі попри те, що став учасником конфлікту та бійки, з метою уникнення відповідальності відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

ОСОБА_1 , в порушення вимог частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, перешкоджав проведенню службового розслідування шляхом надання неправдивих пояснень.

Встановлені службовим розслідуванням факти свідчать про порушення ОСОБА_1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.

Також дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 вчинив дії, що дискредитують та підривають авторитет Національної поліції України, що полягає в грубості, зверхності та нетактовності до громадян, а також порушенні Присяги поліцейського.

Вказане у своїй сукупності дозволяє суду апеляційної інстанції дійти висновку, що при проведенні службового розслідування дисциплінарною комісією проведено збирання та перевірку матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача, одержано пояснення щодо обставин справи від поліцейських, стосовно яких проводилося службове розслідування, зокрема від позивача, та від інших осіб, причетних до події. Обставини події, що стали підставою для призначення службового розслідування, підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Надаючи оцінку доводам апелянта щодо обрання відповідачем найсуворішого з видів стягнень, що передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту, а саме звільнення зі служби в поліції, суд враховує, що Верховний Суд сформував висновок щодо застосування означених норм у постановах від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22 та від 29.02.2024 у справі № 260/5566/22.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін.)

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану від 15.03.2022 № 2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут доповнено новим розділом V такого змісту: «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку, видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

При цьому, із змісту статті 29 Дисциплінарного статуту слідує, що її положення застосовуються у сукупності з іншими нормами, які визначають загальні критерії та підходи до застосування дисциплінарної відповідальності, а саме з урахуванням положень статі 19 цього статуту, яка регламентує порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Оскільки за Дисциплінарним статутом підставою притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, частиною восьмою статті 19 статуту визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Тут насамперед варто мати на увазі, що обираючи той чи інший вид стягнення, у порядку, запропонованому законодавцем, від незначного - зауваження до найсуворішого - звільнення зі служби, керівник, ураховуючи характер відповідного проступку, застосовує саме той вид дисциплінарного стягнення, який відповідає суті цього проступку і є йому співмірним.

Водночас застосування частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту виключно у поєднанні зі статтею 13, якою визначено перелік видів дисциплінарних стягнень та послідовність їх застосування, виключало б з процедури визначення виду стягнення такого визначального елементу як оцінка характеру самого проступку внаслідок однакового підходу до оцінки різних за ступенем тяжкості проступків та, відповідно, результату обрання виду відповідальності виключно в порядку послідовності.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до висновку, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Аналогічна правова позиція закріплена у постанові Верховного Суду від 14.03.2024 року у справі №420/11778/22.

З огляду на вказане у своїй сукупності, за встановлених обставин службового розслідування, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними твердження позивача про відсутність підстав для застосування до нього спірного виду дисциплінарного стягнення, тоді як відповідач, застосовуючи такий захід, на переконання суду апеляційної інстанції, діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з положеннями статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції, надаючи аналіз висновку службового розслідування та оспорюваному наказу, приходить до переконання, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення. В діях позивача, на переконання суду апеляційної інстанції, наявний беззаперечний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення відповідач обрав обґрунтовано, з врахуванням обставин у справі, що не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

До того ж, суд апеляційної інстанції враховує, що такі дії позивач вчинив під час дії правового режиму воєнного стану під час несення служби із забезпечення публічної безпеки та порядку.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 317 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення неповно встановлено обставини справи, висновки суду першої інстанції обставинам справи не відповідають, що має наслідком скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового, яким в задоволенні позову слід відмовити.

Водночас слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа належить до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п. 2 ч.5 ст. 328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області задовольнити повністю.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 липня 2023 року скасувати.

Прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Кузьмишин В.М.

Судді Сапальова Т.В. Сушко О.О.