Справа № 500/1203/24
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/1203/24

21 травня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Осташа А. В. за участю: секретаря судового засідання Хоміцької С.О., представника відповідача - Дзюбатого А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 12.02.2024 №363 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 16.02.2024 №67 о/с про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на роботі у службі в Національній поліції України на посаді дізнавача сектору дізнання поліції Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області з 16.02.2024;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Тернопільській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.02.2024 по дату винесення рішення судом, з відповідними відрахуваннями податків та інших обов`язкових платежів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач провівши його огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного засобу ALKOTEST 6820, без складання акту огляду на стан алкогольного сп`яніння, порушив вимоги Інструкції №1452 щодо порядку проведення такого огляду, що в свою чергу не дає відповідачу обґрунтованих підстав стверджувати про його перебування 31.01.2024 в стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, позивач просить врахувати, що відповідач в порушення вимог ч.2 ст.29 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції", до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, яке є найбільш суворим, не дотримано порядку зростання від менш суворого до більш суворого, не вмотивовано можливості застосування інших заходів дисциплінарного стягнення.

За таких обставин, оскаржувані накази, на переконання позивача, підлягають скасуванню як незаконні, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 04.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання на 26.03.2024.

20.03.2024 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що 31.01.2024 начальником Чортківського РВП ГУНП ОСОБА_2 було виявлено позивача, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на робочому місці в стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим наказом ГУНП в Тернопільській області від 31.01.2023 № 284 було призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

В ході службового розслідування було встановлено факти порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось у перебуванні на службі з ознаками алкогольного сп`яніння.

Цими діями позивач допустив свідоме ігнорування вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту НП України, Присяги працівника поліції, оскільки будучи працівником поліції зобов`язаний був дотримуватися законодавства, неухильно виконувати накази начальників та бути прикладом у дотриманні законності та службової дисципліни.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 12.02.2024 №363 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Реалізація даного наказу здійснена наказом ГУНП в Тернопільській області від 16.02.2024 № 67 о/с у відповідності до норм п.3 Розділу VII Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893. Також відповідач категорично не погоджується із твердженням позивача про те, що застосування спеціальних технічних засобів, таких як «Drager» ALKOTEST 6820 можливе лише для виявлення ознак алкогольного сп`яніння виключно для водіїв транспортних засобів у разі порушення ним вимог ПДР, оскільки освідування позивача на стан алкогольного сп`яніння проводилося не у зв`язку з керуванням ним транспортним засобом, а через перебування в стані сп`яніння на робочому місці.

З огляду на вищенаведене відповідач зазначає, що перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння яскраво демонструють грубу недисциплінованість та безвідповідальність ОСОБА_1 як поліцейського, котрий являється працівником силової структури віднесеної до сектору безпеки та оборони держави, а тому його звільнення 16.02.2024 являється законним.

Представник позивача 25.03.2024 надіслав на адресу суду клопотання про відкладення судового засідання.

Протокольною ухвалою суду від 26.03.2024 підготовче судове засідання відкладено на 17.04.2024.

Протокольною ухвалою суду від 17.04.2024 у справі закрито підготовче засідання та продовжено розгляд справи по суті, з метою забезпечення явки позивача оголошено перерву у справі до 21.05.2024.

В судове засідання 21.05.2024 позивач та його представник не з`явилися, представник відповідача проти позову заперечив, з підстав викладених у відзиві, просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Вказав про те, що факт перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння є порушенням вимог ЗУ "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та своєї посадової інструкції, за що останній і був притягнений до дисциплінарної відповідальності.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представника відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що позивач, ОСОБА_1 , на час звільнення, обіймав посаду дізнавача сектору дізнання Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 12.02.2024 №363 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог порушення пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України», вимог пункту 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, вимог пунктів 2.2, 2.3, 2.4, 2.9, 2.18 розділу II «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, затвердженої начальником Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підполковником поліції ОСОБА_2 від 22.01.2024 №1175/116/01, вимог пункту 16 протоколу наради керівництва ГУНП в Тернопільській області від 14.12.2023 №162, дізнавача сектору дізнання Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в Національній поліції України.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 16.02.2024 №67 о/с "По особовому складу" відповідно до п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію") дізнавача сектору дізнання Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції з 16.02.2024.

Не погоджуючись із такими рішеннями суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач акцентує увагу суду на наступних доводах:

- порушення вимог Інструкції №1452 щодо порядку проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння;

- суворість обрання виду дисциплінарного стягнення.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані: Конституцією України; Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII Про Національну поліцію (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 580-VIII); Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут); Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9 листопада 2016 року № 1179 (надалі - Правила етичної поведінки поліцейських) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Водночас, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018р. №2337-VII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (стаття 14 Дисциплінарного Статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як встановлено судом, підставою для проведення службового розслідування став факт порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що відобразився у перебуванні позивача на робочому місці 31.01.2024 в стані алкогольного сп`яніння.

В подальшому, підполковником поліції ОСОБА_2 підготовлено рапорт на ім`я керівництва ГУНП в Тернопільській області.

За вказаним фактом із Тернопільського управління ДВБ НП України також надійшло подання від 31.01.2024 №181/42-19/01-2024.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 31.01.2023 № 284 була створена дисциплінарна комісія та призначено службове розслідування.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. При цьому поліцейський повинен дотримуватися Правил етичної поведінки.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Аналіз наведених положень свідчить про те, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну). Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Крім того, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень керівника, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Матеріалами справи підтверджується, що підставою для винесення наказу ГУНП в Тернопільській області від 12.02.2024 №363 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби стали результати службового розслідування за виявленими фактами грубого порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яке виразилося у свідомому ігноруванні вимог порушення пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України», вимог пункту 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, вимог пунктів 2.2, 2.3, 2.4, 2.9, 2.18 розділу II «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, затвердженої начальником Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підполковником поліції ОСОБА_2 від 22.01.2024 №1175/116/01, вимог пункту 16 протоколу наради керівництва ГУНП в Тернопільській області від 14.12.2023 №162.

На реалізацію цього наказу відповідачем прийнято наказ ГУНП в Тернопільській області від 16.02.2024 №67о/с «По особовому складу», відповідно до якого, позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію.

Результати службового розслідування викладено у Висновку від 07.02.2024.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 31.01.2024 близько 11:30 год. в коридорі службового приміщення Чортківського РВП ТУНП в Тернопільській області підполковником поліції ОСОБА_2 було виявлено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який перебував на службі, в цивільному одязі, без табельної вогнепальної зброї, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, про що свідчили різкий запах алкоголю з ротової порожнини, виражене тремтіння пальців рук.

В подальшому, ним, в присутності заступника начальника відділу з превентивної діяльності Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підполковника поліції ОСОБА_3 , поліцейського СРПП Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшого сержанта поліції Осьмака Р.Б., в службовому кабінеті працівників сектору дізнання старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Drager» (ALKOTEST 6810) зав. №APBL - 0924.

Після цього, старший сержант поліції ОСОБА_4 , підготувавши технічний прилад «Drager» (ALKOTEST 6810) для проведення тесту, передав старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , запакований мундштук, який останній самостійно розпакував, та пройшов тест на визначення ступеня алкогольного сп`яніння. За результатами проведеного огляду встановлено, результат (вміст алкоголю у видиху повітря) - 1,50 %, з яким старший лейтенант поліції ОСОБА_1 погодився, проставивши свій особистий підпис.

Вказаний факт підтверджується роздруківкою газоаналізатора «Drager» (ALKOTEST 6810) №2502, згідно якої тестування старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 проводилось 31.01.2024 о 11:36 год., результат тесту - 1,50 %о. Факт погодження позивача із отриманим результатом засвідчений його особистим підписом.

Після цього, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти медичний огляд в КНП «Чортківська центральна міська лікарня» Чортківської міської ради, з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, на що останній погодився.

В подальшому, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в супроводі підполковника поліції ОСОБА_3 та начальника СКЗ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_5 було направлено в медичний заклад - КНП «Чортківська центральна міська лікарня» Чотківської міської ради, для проходження додаткового медичного огляду для визначення ступеня алкогольного сп`яніння. Позивч добровільно погодився на проходження даного обстеження.

Так, за результатами проведеного огляду лікарем ОСОБА_6 у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановлено алкогольне сп`яніння 1,44 %о.

За результатами проведення огляду лікарем видано виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого на ім`я ОСОБА_1 , в графі 6 «повний діагноз» - зазначено: алкогольне сп`яніння 1,44 %о., яку засвідчено його особистим підписом та закріплено печаткою.

Суд зауважує, що в ході проведення службового розслідування був опитаний і підполковник поліції ОСОБА_2 , який підтвердив вищевикладене та додав, що керівництвом Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області та ним особисто щоденно під час проведення інструктажів добових нарядів та щотижнево на оперативних нарадах усьому особовому складу доводяться вимоги керівництва ГУНП та НПУ щодо неухильного дотримання службової та транспортної дисципліни під час несення служби та у побуті. Однак, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проігнорував вимоги, вказівки та доручення, чим саме допустив грубе порушення службової дисципліни.

Вищевикладені твердження підполковника поліції ОСОБА_2 підтвердили і опитані в ході проведення службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_3 та капітан поліції ОСОБА_5 , старший сержант поліції ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 2 ст. 91 розділу IX Закону України «Про Національну поліцію України», розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції, а п. 3 ст. 91 даного розділу поліцейським установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Згідно п. 1 наказу ГУНП в Тернопільській області від 05.01.2024 №35 «Про внесення змін до наказу «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня в ГУНП в Тернопільській області, та дотримання вимог пропускного режиму на період дії воєнного стану » (додається) робочий день розпочинається о 08:45 год. та закінчується о 18:45 год. із обідньою перервою в період з 13:00 год. по 14:00 год. в понеділок - п`ятницю.

Відповідно до п. 2.2, 2.3, 2.4, 2.9, 2.18 розділу II посадової інструкції, затвердженої підполковником поліції ОСОБА_2 від 22.01.2024 №1175/116/01, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний, зокрема, недопускати перебування під час несення служби в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Згідно з положеннями п.п. 1 та 2 п. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію України» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Суд відхиляє доводи позивача про вживання ним 31.01.2024 в ранкову пору доби лікарських препаратів, оскільки, ні до проведення оглядів на стан сп`яніння, ні в ході обстежень, які зафіксовано на відеозаписі, позивач не повідомляв керівництво Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області та лікаря КНП "Чортківська центральна міська лікарня" Чортківської міської ради про факт прийому лікарських препаратів чи скарги на ГРВІ.

Що стосується незгоди позивача із процедурою та результатами та результатами проведення попереднього огляду на стан алкогольного сп`яніння підполковником поліції ОСОБА_2 та старшим сержантом поліції ОСОБА_4 , суд заначає наступне.

На момент виникнення спірних відносин, підполковник поліції ОСОБА_2 , являвся керівником позивача.

Відповідно до норм ст. 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут) керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідно до норм п. 1 р. V наказу МВС від 09.11.2016 № 1179 «Про затвердження правил етичної поведінки поліцейських» (далі Наказ № 1179) керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно - роз`яснювальної роботи.

Також нормами п. 2 Р. II Наказу № 1179 чітко передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Отже, приданих обставинах під час робочого часу керівник має всі повноваження по перевірці стану несення служби підлеглими йому особами, в тому числі і надання оцінки їх стану.

А тому, суд висновує, що посилання позивача на норми наказу МВС від 30.01.2017 № 67 стосовно уповноважених осіб на перевірку службової діяльності підрозділів поліції є абсолютно недоцільним, оскільки, стосується перевірок службової діяльності підрозділів комплексно і жодним чином не може обмежувати права кожного керівника перевірити службову діяльність його окремого підлеглого, передбаченого вище вказаним Дисциплінарним статутом та наказом №1179 .

Вищенаведені обставини в своїй сукупності свідчать про правомірність дій працівників органів поліції щодо проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння, а тому, результати такого огляду слугують належними та допустимими доказами при проведенні службового розслідування.

Окрім того, як зазначено вище, позивачу було проведено медичне обстеження на визначення стану алкогольного сп`яніння в лікувальному закладі, згоду на проведення якого він подав добровільно, а тому суд вкотре відхиляє твердження позивача з приводу неналежного проведення його обстеження на стан алкогольного сп`яніння та відповідно встановлення даного факту.

Підпунктом 2 п.1 наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507 передбачено застосування за результатами службових розслідувань якими встановлено факт перебування на службі в стані сп`яніння - звільнення зі служби в поліції.

На виконання вказаного вище нормативного документу старший лейтенант поліції ОСОБА_1 власноручно підписувався у відомостях про те, що він попереджений, про вказані в наказі суворі заходи дотримання службової дисципліни. Треба зауважити, що позивач в своїх поясненнях не заперечує факту ознайомлення з вказаним наказом, також цей факт підтверджується відомостями про його ознайомлення з ним.

Також необхідно звернути увагу на Правила етичної поведінки поліцейських, які затверджені наказом МВС від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила №1179), якими передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Крім цього, посадовими повноваженнями ОСОБА_1 чітко передбачено те, що він не повинен допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Свою вину у скоєнні дисциплінарного проступку позивач визнав на стадії проведення службового розслідування, особисто розписавшись у пояснювальній записці.

Підсумовуючи вищеописане, суд висновує, що дії ОСОБА_1 , які стали предметом дослідження під час проведення службового розслідування, свідчать про порушення ним службової дисципліни, а відтак вчинення дисциплінарного проступку.

Також в контексті оцінки діям позивача суд наголошує на тому, що встановлені дисциплінарною комісією під час дисциплінарного провадження факти і з`ясовані обставини про систематичність порушення позивачем службової дисципліни, що підтверджується притягненням останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, також мають значення для прийняття дисциплінарним органом рішень у межах його компетенції.

У дисциплінарному провадженні діє принцип автономності, відповідно до якого дисциплінарне провадження розглядається незалежно від розгляду в іншому провадженні.

Щодо оцінки дисциплінарного проступку, який вчинений позивачем, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п.1 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Як визначено статтею 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Поведінка поліцейського, згідно з Присягою, яку він складає при вступі в поліцію, має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у позаслужбовий час. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою та суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службовий та позаслужбовий час дотримуватись Конституції України, законів України та Статуту.

Відповідно до норм Статуту, службова дисципліна зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі, мужньо і вправно служити народові України, знати Закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові і функціональні обов`язки, тощо.

Під час складання Присяги на вірність Українському народові, капітан поліції ОСОБА_1 присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та Законів України, втілювати їх у життя та поважати і охороняти честь держави, а також з гідністю нести високе звання поліцейського.

Підпунктами 2 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський зобов`язаний: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Слід зазначити, що під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції та власне і органи Національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою поліції у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне поліції.

До таких вчинків слід віднести, зокрема, скоєння проступку, не сумісного з продовженням служби в поліції.

З точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем моральних та етичних приписів, може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Існує усталена судова практика Верховного Суду, де висловлюється позиція, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, незалежно від того, яку кримінально-правову чи адміністративно-правову кваліфікацію ці ж самі діяння отримали в рамках кримінального провадження чи провадження у справі про адміністративне правопорушення, та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Реалізація дисциплінарного стягнення, у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження чи провадження у справі про адміністративне правопорушення, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Застосування дисциплінарного стягненні у виді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує доведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Аналогічний правовий висновок зазначено у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2018 року у справі № 824/227/17-а.

Таким чином, в ході даного службового розслідування було встановлено факти грубого порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яке виразилось у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, свідомому ігноруванні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 14 ч.3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог пунктів 2.2, 2.3, 2.4, 2.9, 2.18 розділу II «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, затвердженої начальником Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підполковником поліції ОСОБА_2 від 22.01.2024 року № 1175/116/01, вимог пункту 16 протоколу наради керівництва ГУНП в Тернопільській області від 14.12.2023 р. № 162.

Під час розгляду дисциплінарної справи, дисциплінарний орган самостійно надає оцінку допустимості, належності та обґрунтованості наявним у матеріалах дисциплінарної справи доказам, встановлює в діях поліцейського ознаки дисциплінарного проступку й ухвалює рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Дослідивши обставини справи у відповідності до наведених правових норм та встановлених фактичних обставин справи, суд прийшов до переконання, що відповідачем було правомірно прийняті накази ГУНП в Тернопільській області від 12.02.2024 №363 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та від 16.02.2024 №67о/с "По особовому складу" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність його рішення, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позову.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання протиправними і скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Судові витрати по справі відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів №363 від 12.02.2024 та №67 о/с від 16.02.2024, поновлення на посаді дізнавача Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області з 16.02.2024 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 27 травня 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Головне управління Національної поліції в Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Валова, 11,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46001, код ЄДРПОУ/РНОКПП 40108720);

Головуючий суддя Осташ А.В.