Справа № 320/7123/21
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2024 року № 320/7123/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа Київська обласна державна адміністрація про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області (далі - відповідач), третя особа: Київська обласна державна адміністрація (далі третя особа), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, що виявилась у невключенні позивача на підставі його заяви від 01.10.2020 до відомостей фізичних осіб, які мають право на отримання дотацій як власники бджолосімей, за формою, встановленою Міністерством економіки України, та неподанні такої відомості (документів) до Київської обласної державної адміністрації;

- зобов`язати відповідача оформити та подати до Київської обласної державної адміністрації відомість фізичних осіб, які мають право на отримання дотацій як власники бджолосімей, за формою, встановленою Міністерством економіки України.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправною бездіяльністю відповідача щодо не включення позивача на підставі його звернення (заяви) від 01.10.2020 у відомість фізичних осіб, які мають право на отримання дотацій за бджолосім`ї за формою, встановленою Мінекономіки та неподання такої відомості (документів) до Київської обласної державної адміністрації, оскільки позивач вважає, що має право на отримання вказаних дотацій.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 21.07.2021 (суддя Харченко С.В.) відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Рішенням Вищої ради правосуддя №411/0/15-24 від 13 лютого 2024 ОСОБА_2 було звільнено з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Згідно з пунктами 2.3.3, 2.3.50 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, підпункту 3.3.2 пункту 3.3 частини 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду Київського окружного адміністративного суду призначено повторний автоматизований розподіл справ на підставі Розпорядження від 19.02.2024 №63 р/ка.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №320/7123/21 передано 26.02.2024 на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.02.2024 р. адміністративну справу №320/7123/21 прийнято до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розгляд справи ухвалено розпочати спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В матеріалах справи наявні:

- пояснення від третьої особи, подані 12.08.2021, згідно яких повідомлено суд, що у встановлений законодавством термін, відомості від Білоцерківської міської ради на електронну та/або поштову адресу управління агропромислового розвитку Київської обласної державно адміністрації не надходили. Відсутність відомостей з необхідними даними по фізичних особах, які є власниками бджолосімей і здійснюють господарську діяльність на території Білоцерківської міської ради унеможливило нарахування дотацій за бджолосім`ї у 2020 році.

- відзив на позовну заяву, поданий 16.08.2021, згідно якого відповідач позов не визнав, у задоволенні позовних вимог просив відмовити. Зазначив, що при поданні 01.10.2020 заяви для отримання дотацій за бджолосім`ї позивачем не було подано всіх необхідних документів, а саме довідки, виданої органом місцевого самоврядування, про реєстрацію пасіки із зазначенням кількості наявних бджолосімей на останню звітну дату на момент подання документів.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 , виданим Білоцерківським МВМ №2 ГУ МВС України в Київській області 03.11.2004.

01.10.2020 позивач звернувся до Білоцерківської міської ради із заявою, в якій просив надати дотацію за бджолосім`ї в кількості 40 сімей з пасіки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

До вказаної заяви позивачем були додані копії: ветеринарно-санітарного паспорта пасіки; рішення про державну реєстрацію потужностей; довідки про відкриття поточного рахунку в банку; паспорта громадянина України; ідентифікаційного коду; акту осінньої ревізії пасіки.

У подальшому позивачу стало відомо, що він відсутній в переліку осіб, які мають отримати дотації за бджолосім`ї, у зв`язку з чим ОСОБА_1 , разом із іншими власниками бджолосімей, колективною заявою від 18.01.2021 звернулись до відповідача з проханням розглянути причини невиплати дотацій.

Розглянувши вищевказане звернення, Виконавчий комітет Білоцерківської міської ради Київської області, листом від 17.02.2021 №К-81, повідомив, що органи місцевого самоврядування не наділені повноваженнями щодо виплати відповідних дотацій та зазначено, що у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 395 до постанови Кабінету Міністрів України від 07.02.2018 № 107 були внесені відповідні зміни, згідно з якими рішення про розподіл бюджетних коштів між розпорядками бюджетних коштів нижчого рівня пропорційно нарахованим сумам дотації приймає Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства.

У зв`язку з тим, що позивач та інші власники бджолосімей не отримали дотацій за бджолосім`ї, з метою з`ясування причин такої невиплати вони неодноразово звертались з відповідними колективними інформаційними запитами, а саме:

до Білоцерківського міського голови від 04.03.2021 отримано відповідь Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 17.03.2021 за № К-649, згідно з якою запитувана інформація не відповідає вимогам Закону України Про доступ до публічної інформації та буде надано відповідь у місячний термін відповідно до Закону України Про звернення громадян. 09 квітня 2021 року було надано відповідь за № К-649 про розгляд листа, згідно з якою роз`яснено, що для отримання спірної дотації до 1 жовтня поточного року відповідно до пункту 7 Порядку № 107 необхідно подати пакет відповідних документів; повідомлено, що відповідальним за організацію роботи з документами щодо реєстрації пасік та отримання дотацій за бджолосім`ї є відділ з питань торгово-побутового обслуговування населення і громадського харчування міської ради; документи, які подавалися від власників бджолосімей до Київської обласної державної адміністрації не направлялися у зв`язку з відсутністю відповідної вимоги в Порядку; подані власниками бджолосімей документи в установленому законом порядку зареєстровані відділом звернення громадян Білоцерківської міської ради; питання щодо можливість отримання спірних дотацій та розподіл бюджетних коштів здійснюється Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства;

до Білоцерківського міського голови від 20.03.2021 - отримано відповідь Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 05.04.2021 за № К-863, відповідно до якої відповідь буде надано у місячний термін відповідно до Закону України Про звернення громадян, оскільки запитувана інформація не є публічною;

до голови Київської обласної державної адміністрації від 04.03.2021 отримано відповідь, згідно з якою в установлений Порядком № 107 термін відповідні відомості від Білоцерківської міської ради не надійшли ні на електронну, ні на поштову адресу управління агропромислового розвитку Київської обласної державної адміністрації та повідомлено про відсутність відомостей з необхідними даними стосовно фізичних осіб, які є власниками бджолосімей тощо, що унеможливило нарахування дотації за бджолосім`ї у 2020 році;

до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 04.03.2021 отримано відповідь, згідно з якою Мінекономіки відповідно до наказу від 11.11.2020 № 2302 до Київської обласної державної адміністрації було спрямовано 3 839 200 гривень на виплату дотацій за бджолосім`ї на 01.10.2020 та просило Департамент агропромислового розвитку Київської обласної державної адміністрації розглянути факти, викладені в інформаційному запиті та надати заявнику і Мінекономіки відповідь в установленому законодавством порядку.

Листом № 02-02.1-1/266 від 12.03.2021 Управління агропромислового розвитку Київської обласної державної адміністрації Щодо відсутності виплати дотації фізичним особам повідомило, що зокрема серед інших, позивач мав би звернутись до Білоцерківської міської ради з відповідними документами у встановлений Порядком № 107 термін, а не на початку жовтня, як вказано в їхньому інформаційному запиті. Роз`яснено, що відповідач на підставі відповідних документів, до 15.10.2020 мав би скласти відомість фізичних осіб, які є власниками бджолосімей і мають право на отримання дотації за бджолосім`ї, за формою, встановленою Мінекономіки. Повідомлено, що від відповідача жодних відомостей не надходило, що унеможливило нарахування сум спірної дотації у 2020 році.

Не погоджуючись з бездіяльністю відповідача щодо не включення ОСОБА_1 у відомість фізичних осіб, які мають право на отримання дотацій за бджолосім`ї у 2020 році, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, з урахуванням дії норми закону у часі, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини щодо розведення, використання та охорони бджіл, виробництва, заготівлі та переробки продуктів бджільництва, ефективного використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення, інших видів запилювальної флори, створення умов для підвищення продуктивності бджіл і сільськогосподарських культур, забезпечення гарантій дотримання прав та захисту інтересів фізичних і юридичних осіб, які займаються бджільництвом регулює Закон України від 23.02.2000 № 1492-ІІІ Про бджільництво (далі Закон № 1492-ІІІ у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно зі статтею 1 Закону № 1492-ІІІ, бджільництво це галузь сільськогосподарського виробництва, основою функціонування якої є розведення, утримання та використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення і підвищення їх урожайності, виробництво харчових продуктів і сировини для промисловості; пасічник це фізична особа, яка займається утриманням та розведенням бджіл, виробництвом і первинною переробкою продуктів бджільництва; бджолина сім`я цілісна біологічна одиниця, яка складається з однієї бджолиної матки, 15-60 тисяч у середньому робочих бджіл та приблизно двох тисяч трутнів; паспорт пасіки - документ про ветеринарно-санітарний стан бджолиних сімей, виданий власнику пасіки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини.

Відповідно до статті 8 Закону № 1492-ІІІ, державна підтримка зайняття бджільництвом здійснюється шляхом, зокрема серед іншого, надання інших видів фінансової підтримки.

В силу вимог статті 10 Закону № 1492-ІІІ, держава гарантує додержання прав і законних інтересів пасічників у галузі бджільництва.

Пасічники, здійснюючи господарську діяльність у галузі бджільництва, мають право приймати з власної ініціативи будь-які рішення, що не суперечать законодавству України.

Пасічники мають право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб.

Спори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку (стаття 40 Закону № 1492-ІІІ).

Основи державної політики у бюджетній, кредитній, ціновій, регуляторній та інших сферах державного управління щодо стимулювання виробництва сільськогосподарської продукції та розвитку аграрного ринку, а також забезпечення продовольчої безпеки населення врегульовані положеннями Закону України від 24.06.2004 № 1877-IV Про державну підтримку сільського господарства України (далі Закон № 1877-IV у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 15 Закону № 1877-IV передбачено, що при плануванні витрат державного бюджету на черговий рік Кабінет Міністрів України передбачає статтю видатків на надання дотацій виробникам продукції тваринництва (далі бюджетної дотації).

Бюджетна дотація надається з метою підтримки рівня платоспроможного попиту українських споживачів продукції тваринництва та запобігання виникненню збитковості українських виробників такої продукції.

Об`єктами бюджетної дотації є мед натуральний.

До об`єктів спеціальної бюджетної дотації належать також бджолина сім`я, визначена такою відповідно до Закону України Про бджільництво.

Суб`єктом (отримувачем) бюджетної дотації або спеціальної бюджетної дотації є безпосередній виробник об`єкта такої дотації.

Розмір бюджетної дотації та порядок її надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Спеціальна бюджетна дотація надається лише по тваринах, що пройшли ідентифікацію та реєстрацію відповідно до закону, за умови повного впровадження системи наступного контролю за цільовим використанням бюджетних кошів, наданих на зазначені потреби.

В силу вимог статті 26 Закону № 1492-ІІІ, фінансування заходів у галузі бджільництва здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших не заборонених законами України джерел.

Фінансування загальнодержавних і регіональних цільових програм у галузі бджільництва здійснюється відповідно в межах коштів, передбачених у Державному бюджеті України та місцевих бюджетах на проведення селекційно-племінної роботи у тваринництві.

Кабінетом Міністрів України 07.02.2018 прийнято постанову № 107, якою затверджено Порядок використання коштів, передбачених у державному бюджеті для державної підтримки розвитку тваринництва та переробки сільськогосподарської продукції (далі Порядок № 107, зі змінами та доповненнями).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 107, цей Порядок визначає механізм використання коштів, передбачених Мінекономіки в державному бюджеті за програмою Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників, які спрямовуються для державної підтримки розвитку тваринництва та переробки сільськогосподарської продукції (далі бюджетні кошти).

Бюджетні кошти спрямовуються з метою державної підтримки розвитку тваринництва та переробки сільськогосподарської продукції (далі державна підтримка).

Пунктом 3 Порядку № 107 передбачено, що отримувачами бюджетних коштів є, серед інших, й фізичні особи, у яких наявні бджолосім`ї.

Судом установлено, що позивач є власником 40 бджолосімей, що підтверджується записом від 25.09.2020 у ветеринарно-санітарному паспорті пасіки № 271 від 30.03.2012.

Відповідно до частин першої та третьої статті 13 Закону № 1492-ІІІ, з метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт. Форма паспорта і порядок його видачі встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики.

Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики.

Згідно з листом Білоцерківського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 27.03.2020 Про реєстрацію потужності, наказом від 25.03.2020 №2534 прийнято рішення про державну реєстрацію потужності оператора ринку, з внесенням до Реєстру наступну інформацію: найменування оператора ринку ОСОБА_1 ; адреса потужності: АДРЕСА_2 ; вид діяльності первинне виробництво. Зазначеній потужності присвоєно особистий реєстраційний номер r-UA-10-26-1269.

Судом установлено, що у позивача наявний діючий, станом на день виникнення спірних правовідносин, ветеринарно-санітарний паспорт пасіки № 271 від 30.03.2012, що підтверджує належний облік наявних у нього бджолосімей. За останніми дослідженнями ветеринарно-санітарний стан пасіки добрий.

Підпунктом 1 пункту 4 Порядку № 107 передбачено, що бюджетні кошти спрямовуються на державну підтримку за такими напрямами: спеціальна бюджетна дотація за наявні бджолосім`ї (далі дотація за бджолосім`ї).

Сума державної підтримки, що надається протягом одного бюджетного року суб`єкту господарювання, за напрямами державної підтримки, передбаченими пунктом 4 цього Порядку, не може перевищувати 50 млн. гривень.

Суб`єкт господарювання, що претендує на отримання спеціальної бюджетної дотації за наявні бджолосім`ї, зобов`язаний подати разом з документами для отримання державної підтримки інформацію про всіх пов`язаних із ним осіб, які протягом бюджетного року є отримувачами такої державної підтримки (пункт 5 Порядку № 107).

Розподіл, зокрема, спеціальної бюджетної дотації за наявні бджолосім`ї, та їх перерозподіл протягом року з урахуванням фактичного обсягу використання здійснюються за рішенням Мінекономіки.

Згідно з наявним в матеріалах справи листом Мінекономіки, відповідно до наказу міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.11.2020 № 2302 Про затвердження розподілу коштів для надання спеціальної бюджетної дотації на наявні бджолосім`ї, до Київської обласної державної адміністрації було спрямовано 3 839 200 гривень.

В силу приписів пункту 7 Порядку № 107, дотація за бджолосім`ї надається на безповоротній основі фізичним особам, які є власниками бджолосімей, за наявні в поточному році від 10 до 300 бджолосімей у розмірі 200 гривень за бджолосім`ю. У разі наявності більше ніж 300 бджолосімей максимальний розмір дотації ставить 60000 гривень одному отримувачу.

Для отримання дотації за бджолосім`ї фізичні особи, які є власниками бджолосімей, подають за місцезнаходженням пасіки до відповідної сільської, селищної, міської ради або ради об`єднаної територіальної громади (далі органи місцевого самоврядування) до 1 жовтня поточного року такі документи: копію ветеринарно-санітарного паспорта пасіки; копію рішення про державну реєстрацію потужності; копію довідки про відкриття поточного рахунка, виданої банком (суб`єкти господарювання); копію довідки або договору про відкриття рахунка в банку (фізичні особи); копію паспорта громадянина України (фізичні особи); копію звіту про виробництво продукції тваринництва та кількість сільськогосподарських тварин (форма 24-сг) на останню звітну дату на момент подання документів (суб`єкти господарювання, які є юридичними особами); довідку, видану органом місцевого самоврядування, про реєстрацію пасіки із зазначенням кількості наявних бджолосімей на останню звітну дату на момент подання документів (фізичні особи та фізичні особи - підприємці, зокрема сімейні фермерські господарства).

Органи місцевого самоврядування до 15 жовтня складають відомість фізичних осіб, які є власниками бджолосімей і мають право на отримання дотації за бджолосім`ї (далі відомості на отримання дотації за бджолосім`ї), за формою, встановленою Мінекономіки, та подають її структурним підрозділам облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку.

Підставою для внесення до відомості на отримання дотації за бджолосім`ї є реєстрація потужності фізичної особи або суб`єкта господарювання, які є власниками бджолосімей, у Державному реєстрі потужностей операторів ринку.

Структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку, узагальнюють протягом десяти робочих днів дані з відомостей, зазначених у цьому пункті, та подають до Мінекономіки зведену відомість про нарахування сум дотацій за бджолосім`ї за встановленою ним формою.

Мінекономіки протягом десяти робочих днів узагальнює подані відповідно до цього пункту зведені відомості та на їх підставі затверджує розподіл бюджетних коштів між розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня пропорційно нарахованим сумам дотації за бджолосім`ї в межах обсягу відкритих бюджетних асигнувань, інформує їх про прийняте рішення та спрямовує бюджетні кошти.

На підставі рішення Мінекономіки про розподіл бюджетних коштів розпорядники бюджетних коштів нижчого рівня здійснюють через банки розподіл бюджетних коштів між фізичними особами та суб`єктами господарювання, які є власниками бджолосімей і яким нарахована дотація за бджолосім`ї, пропорційно нарахованим сумам та подають його органам Казначейства разом із платіжними дорученнями та/або переліком фізичних осіб та суб`єктів господарювання, які є власниками бджолосімей і яким нарахована дотація, що містять інформацію, необхідну для перерахування коштів на рахунки, відкриті в банках.

Як було встановлено судом та зазначено вище, 01.10.2020 позивач звернувся до Білоцерківської міської ради із заявою, в якій просив надати дотацію за бджолосім`ї в кількості 40 сімей з пасіки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

До вказаної заяви позивачем були додані копії: ветеринарно-санітарного паспорта пасіки; рішення про державну реєстрацію потужності; довідки про відкриття поточного рахунку в банку; паспорта громадянина України; ідентифікаційного коду; акту осінньої ревізії пасіки.

Водночас, серед поданих документів позивачем, як фізичною особою, не було подано відповідної довідки, виданої органом місцевого самоврядування, про реєстрацію пасіки із зазначенням кількості наявних бджолосімей на останню звітну дату на момент подання документів.

Так, в матеріалах справи наявна копія довідки № 3353/01-07 про реєстрацію пасіки за позивачем, яка датована 22.10.2020, тобто видана пізніше, ніж позивач звернувся до відповідача для отримання спірної дотації, не зважаючи на те, що в ній міститься інформація про відповідний запис у Журналі реєстрації пасіки №5 від 01.10.2020.

Відтак, з матеріалів справи вбачається, що реєстрація пасіки позивача відбулась 01.10.2020, проте сама довідка №3353/01-07 про реєстрацію пасіки видана лише 22.10.2020.

Враховуючи вищевикладене можна дійти висновку, що довідка №3353/01-07 про реєстрацію пасіки позивачем разом із заявою від 01.10.2020 до відповідача не подавалась.

Оскільки вищевказана довідка для позивача, як для фізичної особи власника 40 бджолосімей, є обов`язковим документом, передбаченим пунктом 7 Порядку № 107 для отримання спеціальної бюджетної дотації за наявні бджолосім`ї, однак не була подана разом із заявою 01.10.2020 до 02.10.2020 включно, суд вважає, що позивачем не дотримано вимог порядку подання у передбачений строк необхідного пакету документів.

Разом з тим, суд погоджується з доводами позивача в частині того, що відповідачем не було повідомлено позивача про виявлені порушення в частині не подання передбаченого Порядком № 107 необхідного пакету документів.

Так, в силу пункту 7 Порядку № 107 документи, подані не в повному обсязі та оформлені з порушенням вимог законодавства, повертаються органами місцевого самоврядування протягом п`яти робочих днів. Оскільки позивач звернувся із заявою 01.10.2020, тобто в останній день подачі пакету документів для отримання дотації, суд вважає, що строк подачі документів був би також пропущений.

Крім того, з матеріалів справи, а саме з листа Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 09.04.2021 №К-649, судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.09.2020 № 598 Про реєстрацію пасік, які розміщені на території міста Біла Церква відповідальним за організацію роботи з документами щодо реєстрації пасік, що знаходяться на території міста Біла Церква, та отримання дотації за бджолосім`ї визначено відділ з питань торгово-побутового обслуговування населення і громадського харчування міської ради.

Подані власниками бджолосімей документи зареєстровані відділом звернень громадян Білоцерківської міської ради та зберігаються в структурному підрозділі міської ради.

Суд також констатує, що подана позивачем копія картки реквізитів для проведення операції поповнення карткового рахунку Головного управління по м.Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» не є довідкою про відкриття поточного рахунка, а також така довідка не є обов`язковим для позивача документом, оскільки доказів того, що позивач є суб`єктом господарювання матеріали справи не містять, а така довідка вимагається для подання лише суб`єктам господарювання.

З огляду на встановлені судом обставини, беручи до уваги порушення позивачем процедури подання до відповідача документів для отримання дотацій за бджолосім`ї, - не подання довідки, виданої органом місцевого самоврядування, про реєстрацію пасіки із зазначенням кількості наявних бджолосімей на останню звітну дату на момент подання документів (фізичні особи та фізичні особи - підприємці, зокрема сімейні фермерські господарства), суд дійшов висновку про необґрунтованість тверджень позивача, внаслідок чого підстави для задоволення позову відсутні.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція).

Так, Європейський Суд з прав людини (надалі по тексту також - Суд) у своєму рішенні по справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (від 9 грудня 1994 року №18390/91), вказав, що статтю 6 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень, детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Міра цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення. Необхідно також враховувати численність різноманітних тверджень, з якими сторона у справі може звернутися до судів, та відмінності, наявні в Договірних державах, стосовно передбачених законом положень, звичаєвих норм, правових висновків, викладення та підготовки рішень. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

В рішенні "Салов проти України" (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року) Суд також звернув увагу на те, що статтю 6 параграф 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.

У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.

Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа Київська обласна державна адміністрація про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.