Справа № 160/31315/23
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НВЕКТЕХ» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
Ухвалою суду від 11.12.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НВЕКТЕХ» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
04.01.2024 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначив, що відзив на позовну заяву не спростовує доводів та аргументів по суті позовних вимог. Відповідь на відзив аргументована доводами, аналогічними тим, що були викладені у позовній заяві. Окремо представник позивача зазначив, що матеріали справи не містять доказів того, що перед взяттям посадовою особою відповідача проб (зрізків) керівником/заступником керівника митного органу було прийняте відповідне письмове рішення. В Акті про взяття проб (зразків) товарів від 26.09.23 № 1/2023 та Запиті про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 26.09.23 № 1/2023 відсутні відомості про вказане письмове рішення в порядку ч. 2 ст. 356 Митного кодексу України. Так як відповідачем 26.09.23 не дотримана встановлена ч. 2 ст. 356 Митного кодексу України належна правова процедура, всі подальші дії відповідача щодо відібраних зразків є протиправними, а протиправність дій 26.09.23 є автономною підставою для задоволення позовних вимог, так як всі подальші дії здійснювались на виконання первинної протиправно дії. Відзив не мітить заперечень щодо п. 2 розділу II позовної заяви, отже відповідач не заперечує ту обставину, що оскаржуване рішення прийняте відповідачем не у спосіб, що визначений Конституцією України та законами України. Позивач вважає, що всі наведені відповідачем у відзиві заперечення щодо обставин та правових підстав позову не стосуються предмету доказування, адже в оскаржуваному рішенні відсутнє обґрунтування класифікації товару. Також, враховуючи посилання на наказ № 1058 у відзиві, відповідач, на думку позивача, не заперечує, що 26.09.23 під час відібрання проб та направлення запиту до Держмитслужби він користувався Порядком взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), який не регулює діяльність митних органів. Окремо зауважив, що наданий до відзиву виконаний англійською мовою документ не є належним доказом в розумінні ст. 73 КАС України. Також наголошував на презумпції правомірності рішень позивача та порушення відповідачем принципу «належного урядування».
Також, до суду від Тернопільської митниці та від Товариства з обмеженою відповідальністю «НВЕКТЕХ» надійшли клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 09.02.2024 року клопотання Тернопільської митниці та Товариства з обмеженою відповідальністю «НВЕКТЕХ» про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін було задоволено, суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання у справі було призначено на 04.03.2024 року об 13:30 год.
04.03.2024 року підготовче засідання було відкладено на 01.04.2024 року о 13:30.
12.03.2024 року від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про долучення додаткових доказів.
01.04.2024 року підготовче засідання було продовжено на 30 днів та відкладено на 18.04.2024 року о 10:30.
Підготовче засідання 18.04.2024 року не відбулося в зв`язку з повним припиненням постачання електричної енергії в приміщенні суду.
25.04.2024 року підготовче засідання у справі було закрито, розгляд справи по суті призначено в порядку письмового провадження, у зв`язку з наступним.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 р., у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України та станом на 25.04.2024 року не скасований.
Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Враховуючи те, що наявних в матеріалах справи письмових доказів достатньо для вирішення справи по суті та немає перешкод для розгляду справи в порядку письмового провадження, задля захисту життя та здоров`я учасників справи, суд не вбачає підстав для відкладення чи перенесення розгляду справи, у зв`язку із чим вирішив подальший розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
На підставі приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, заслухавши пояснення учасників справи, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на виконання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 13.01.2023 № 10/Ukr-23, укладеного між TOB «НВЕКТЕХ» (Україна) та «Hangzhou Kexin Import and Export Co., Ltd» (Китай), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) від 14.08.2023 № UA- 23А-20 позивачем на митну територію України ввезено товар «Оптичні прилади для спостереження, монокуляри ...».
25 вересня 2023 року митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронне повідомлення наступного змісту: «Відповідно до ст. 356 МКУ прошу Вас представити товар для взяття проб (зразків) товарів з метою класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.»
26 вересня 2023 року на території MC TOB «ЗКТ» автомобільний, м.Тернопіль, вул. Лук`яновича Д, 8, головним державним інспектором ВМО №3 митного поста «Тернопіль» Тернопільської митниці ОСОБА_2 у присутності особи представника, згідно довіреності МЕ272265 від 28.02.2023, ОСОБА_3 взято проби (зразки) товарів, для проведення дослідження у Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби з метою встановлення характеристик товару, визначальних для класифікації.
З урахуванням вищезазначеного, посадовою особою Тернопільської митниці 26.09.2023 сформовано та направлено запит №7.25-08-1/7.25-28-01-03/7/5194 до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, у якому визначена мета подання запиту: «Проведення дослідження з метою встановлення характеристик товару, визначальних для класифікації», завдання для дослідження: «Встановити основну та додаткові функції тепловізійних монокулярів, їх призначення, принцип роботи, сферу застосування.».
«...B тепловізійних монокулярах (тепловізорах) лінза фокусує інфрачервоне випромінювання на піросенсор датчика - мікроболметр Vox (Vanadium Oxide), після чого сигнал оброблюється мікропроцесором, перетворюючись на цифрові дані для подальшої обробки та подачі картинки на екран.
В наданих на дослідження тепловізійних монокулярах присутні функції відео/фото запису, перетворення сигналу та збереження інформації у внутрішній пам`яті. Також присутні функції передавання відео/фото сигналу через USB Туре-C, micro HDMI виходи та підтримка Wi-Fi з`єднання з пристроями, які працюють на операційних системах «Google Android» та «Apple iOS» для передавання потокового цифрового аудіо/відео/фото контенту також монокуляр має функцію вимірювання відстані до об`єкта.
Дані пристрої (тепловізійні молекуляри) можуть використовуватися в різних сферах застосування, а саме: в військових цілях; при проведенні пошуково рятувальних робіт; в сфері охорони територій та об`єктів; в сфері мисливського господарства (полювання та охорона об`єктів тваринного Фонду); для фото/відео Фіксації об`єктів спостереження у нічний час.
Враховуючи конструктивні особливості та технічні можливості, описані в дослідній частині висновку в п. 11.3, основними функціями наданих на дослідження пристроїв є візуальне спостереження з можливістю визначення їх місцезнаходження та відстані до них.
Згідно з Поясненнями до УКТЗЕД, а також враховуючи оприлюднені на офіційному сайті Європейської Комісії класифікаційні рішення Європейського союзу щодо подібних тепловізійних пристроїв, наявність функції камери (відео/фото запису/відтворення, перетворення відео/фото сигналу) є такою, що надає досліджуваним товарам їх основного характеру.».
«…Надані на дослідження тепловізійні монокуляри мають прицільні сітки, можливість визначення відстані та визначення GPS координат.
Враховуючи технічні характеристики та функціональні можливості дані тепловізійні монокуляри можуть використовуватись в системах прицілювання, розвідки, цілей, цілепоказу, визначення дальності, спостереження чи супроводження цілі, апаратури виявлення цілей в різних сфера застосування, а саме:
1) в військових цілях;
2) в проведенні пошуково рятувальних робіт;
3) в сфері охорони територій та об`єктів;
4) в сфері мисливського господарства (полювання та охорона об`єктів тваринного фонду);
5) для фото/відео фіксації об`єктів спостереження у нічний час.
Враховуючи конструктивні особливості та технічні можливості, основними функціями наданих на дослідження пристроїв є візуальне спостереження та фото/відео запис об`єктів спостереження з можливістю визначення їх місцезнаходження та відстані до них.».
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.
Положеннями частини 2 статті 7 Митного кодексу України (надалі - МК України) визначено, що митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Згідно із ч. 2 ст. 69 МК України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Частиною 4 ст. 69 МК України визначено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Нормами ч. 7 ст. 69 МК України встановлено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.
Згідно із ч. 8 ст. 69 МК України висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
Згідно із Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, класифікація товару - це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.
Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. № 428.
Відповідно до ч.ч.1-4 ст.67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
В Україні класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (надалі - УКТ ЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 04 червня 2020 року № 674-ІХ «Про Митний тариф України», з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТ ЗЕД та визначальних для класифікації товару характеристик.
УКТ ЗЕД розроблено на виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань, а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів (надалі - ГС), Договірною стороною якої Україна стала згідно із Указом Президента України від 17 травня 2002 року №466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» з набуттям усіх прав та зобов`язань, передбачених статтями Конвенції.
З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису і кодування товарів версії 2017 року та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, та затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543 (надалі Пояснення №543).
Згідно з додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року №2697-IX Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:
(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;
(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1. ст. 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).
Частиною 1 статті 337 МК України визначено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 337 МК України контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань митної справи.
Згідно з ч.2 ст.363 МК України Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Пунктом 13 розділу І «Загальні положення» Порядку № 684 визначено, що контроль із застосуванням системи управління ризиками (надалі - СУР), що здійснюється відповідно до статті 337 МК України, може бути автоматизованим, неавтоматизованим та комбінованим.
Під час здійснення контролю із застосуванням СУР використовуються інструменти, зазначені у пункті 11 цього розділу.
Автоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється із використанням інформаційних технологій, у тому числі автоматизованої системи управління ризиками (надалі - АСУР).
Неавтоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється у випадках, коли оцінка ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів не може бути здійснена автоматизовано.
Комбінований контроль із застосуванням СУР полягає у поєднанні автоматизованого та неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР.
Пунктом 1 розділу VII «Реалізація заходів з управління ризиками під час митного контролю та/або митного оформлення» Порядку № 684 передбачено, що за За результатами аналізу та оцінки ризиків у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України АСУР (шляхом здійснення автоматизованого контролю із застосуванням СУР) та/або посадові особи митних органів на підставі результатів застосування СУР (шляхом здійснення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР) обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 11 розділу I цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей).
Визначені за результатами застосування АСУР форми та обсяги митного контролю з Переліку митних формальностей можуть бути змінені керівником / заступником керівника (особою, яка виконує його обов`язки) митного органу шляхом додавання митних формальностей за напрямом, щодо якого в Переліку митних формальностей уже наявні митні формальності.
На підставі результатів застосування СУР посадова особа митного органу може доповнити Перелік митних формальностей шляхом включення до нього митних формальностей за новим напрямом контролю, тобто напрямом, який не було визначено ризиковим за результатами застосування АСУР.
Під час застосування АСМО або іншої інформаційної системи ЄАІС для митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів Перелік митних формальностей формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/змінюється за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів.
Як вбачається з матеріалів справи, під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі - АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю:
«202-1 Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»;
«905-3 Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»;
«911-1 Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».
Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформленій визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:
«3.1.1. Опис такий, що не дозволяє класифікувати товар за заявленим кодом та/або однозначно ідентифікувати товар, його походження, характеристики, що впливають на застосування заходів тарифного та/або нетарифного регулювання 3.1.9. Наявне класифікаційне рішення щодо ідентичного та/або подібного товару про визначення коду товару».
20.09.2023, у присутності агента з митного оформлення ОСОБА_1 , посадовими особами митниці було проведено частковий митний огляд заявленого до митного оформлення товару, про що складено Акт митного огляду від 20.09.2023 та не заперечується позивачем.
Згідно із поясненням до товарної позиції 9005, затвердженими наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543, до цієї товарної позиції включаються:
(1) Біноклі, такі як театральні біноклі, біноклі для туризму чи полювання, військові біноклі (включаючи біноклі нічного бачення і деякі перископічні біноклі) та біноклі, зроблені у вигляді окулярів.
(2) Зорові труби для полювання, туризму, для використання на морі, для стрільбищ, курортів (для спостереження пейзажу чи неба) і т.п. Вони можуть бути цільними (кишенькові чи інші зорові труби) або з висувними пристроями (тубусами) для фокусування; вони можуть бути також призначені для установки на стійці. Деякі зорові труби можуть містити пристрій, що дозволяє користуватися ними лише після опускання монети.
(3) Астрономічні лінзові телескопи (рефрактори). На відміну від дзеркальних телескопів, що мають як об`єктив дзеркало, лінзові телескопи мають об`єктиви із системи лінз, деякі з яких можуть мати великий діаметр. Вони не обладнані висувним окуляром, який може викликати втрату світла.
До цієї товарної позиції включаються лінзові телескопи, призначені для візуальних, візуальних і фотографічних або винятково фотографічних спостережень. Якщо вони обладнані фотокамерою, яка складає невід`ємну частину приладу загалом, вони включаються до цієї товарної позиції; проте фотокамера, що не є невід`ємною частиною приладу загалом, включається до товарної позиції 9006.
(4) Дзеркальні телескопи (рефлектори). Це головні астрономічні прилади загального призначення. Об`єктив, який утворює первинне зображення, складається з вгнутого параболічного дзеркала, яке може мати значний діаметр; відбивальна поверхня, покрита сріблом або алюмінієм.
Дзеркальні телескопи зазвичай призначені для установлення на стійках, які часто є великими конструкціями зі значним супутнім устаткуванням. Якщо вони обладнані фотокамерою, яка складає невід`ємну частину приладу загалом, вони включаються до цієї товарної позиції; проте фотокамера, яка не є невід`ємною частиною приладу загалом, включається до товарної позиції 9006.
До цієї товарної позиції включається також дзеркальний телескоп Шмідта, який часто називають камерою Шмідта. Він використовується винятково в астрономії для фотографічних спостережень. У ньому застосовуються сферичне дзеркало і коригувальна пластина, яка розташовується паралельно дзеркалу в центрі його дуги. Зображення реєструється у фокусі на опуклій плівці.
(5) Астрономічні телескопи, обладнані фотопомножувачами чи електронно-оптичними перетворювачами. У телескопах цього типу енергія падаючого світла використовується для емісії електронів з фотоелектричної поверхні, поміщеної там, де в протилежному випадку був би окуляр. Ці електрони можуть бути помножені та виміряні для того, щоб показати кількість світла, одержаного спочатку телескопом, або можуть бути сфокусовані (наприклад, за допомогою магнітних лінз), щоб утворити зображення на фотографічній пластинці або флуоресцентному екрані.
(6) Меридіанні прилади, що використовуються для спостереження за видимим проходженням (пов`язаним з обертанням Землі) небесних тіл над лінією меридіану в місці спостереження. Вони складаються з телескопа, установленого на горизонтальній осі схід захід і здатного рухатися в меридіональній площині.
(7) Екваторіали. Вони встановлюються на екваторіальній стійці, яка дозволяє телескопу рухатися навколо осі, паралельній осі Землі (полярна вісь), і навколо ще однієї осі, перпендикулярної попередній (вісь магнітного схилення).
(8) Зеніт-телескопи, які являють собою телескопи, встановлені так, щоб вони могли рухатися навколо горизонтальної і вертикальної осей.
(9) Альтазимути, чи азимутальні круги. Це телескопи, переміщувані навколо горизонтальної осі, тоді як їх рами переміщаються навколо вертикальної. Ці прилади призначені для вимірювання як висоти, так і азимута. Теодоліти, прилади менших розмірів, побудовані за тим самим принципом, але використовуються для топографічного знімання, не включаються до цієї товарної позиції (товарна позиція 9015).
(10) Целостати, що є приладами, призначеними для полегшення астрономічних спостережень, особливо за рахунок відображення цієї частини неба у вертикальний або горизонтальний стаціонарний прилад (телескоп, спектрогеліограф). Вони складаються з двох плоских дзеркал, одне з яких керується годинниковим механізмом і робить повний оберт за 48 годин.
Геліостати та сидеростати це особливі види целостатів, використовувані для астрономічних цілей. Деякі прилади, які також називають геліостатами, використовуються для топографічного знімання; вони не включаються до цієї товарної позиції (товарна позиція 9015).
(11) Спектрогеліографи та спектрогеліоскопи, що є приладами, використовуваними для дослідження Сонця. Спектрогеліограф використовується для одержання фотографій Сонця у світлі будь-якої потрібної довжини хвилі. Він складається зі спектроскопа зі щілиною на місці окуляра, так що лише світло необхідної довжини хвилі може пройти крізь неї на фотографічну пластинку. Спектрогеліоскоп працює за тим самим принципом, що і спектрогеліограф, але в ньому використовується щілина, яка швидко коливається, так що Сонце можна спостерігати неозброєним оком. Для одержання того самого результату використовуються і інші методи (наприклад, обертальна скляна призма з фіксованою щілиною).
(12) Геліометри, що складаються з телескопа, об`єктив якого розділений уздовж діаметра, і дві половини можуть рухатися; вони використовуються для вимірювання кутового діаметру Сонця і кутової відстані між двома небесними тілами.
(13) Коронографи та аналогічні прилади, використовувані для спостереження за короною Сонця в часові періоди, відмінні від періодів повного сонячного затемнення.
До цієї товарної позиції включаються також телескопи, і особливо біноклі, в яких використовується інфрачервоне випромінювання і які містять електронно-оптичні перетворювачі для перетворення збільшеного інфрачервоного зображення в зображення, яке може бачити людське око; ці інфрачервоні прилади використовуються вночі, переважно збройними силами. Також включаються телескопи, біноклі і т.п., в яких використовуються підсилювачі світла (також відомі як підсилювачі зображень) для збільшення яскравості зображення, яке нижче порога видимості, до рівня, при якому зображення можна побачити.
Проте, згідно з Приміткою 4 цієї групи, до цієї товарної позиції не включаються телескопічні приціли для зброї, телескопічні перископи для підводних човнів або танків і зорові труби, установлювані на машинах, пристроях, приладах та апаратах цієї групи (наприклад, зорові труби для установлення на теодолітах, нівелірах та інших приладах для топографічного знімання) або Розділу ХVІ (товарна позиція 9013).
За умови додержання положень Приміток 1 і 2 до цієї групи, до цієї товарної позиції включаються також частини та приладдя до виробів цієї товарної позиції. Такими частинами і приладдям є: оправи, корпуси, труби та арматура; нитяні мікрометри, використовувані з екваторіалами для вимірювання діаметрів планет (ці пристрої складаються з градуйованого диска, встановленого на окулярі телескопа і оснащеного двома фіксованими дротиками та одним рухомим); приводи Герріша, використовувані з двигуном для надавання руху астрономічним приладам.
25 вересня 2023 року митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронне повідомлення наступного змісту: «Відповідно до ст. 356 МКУ прошу Вас представити товар для взяття проб (зразків) товарів з метою класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.»
26 вересня 2023 року на території MC TOB «ЗКТ» автомобільний, м.Тернопіль, вул. Лук`яновича Д, 8, головним державним інспектором ВМО №3 митного поста «Тернопіль» Тернопільської митниці ОСОБА_2 у присутності особи представника, згідно довіреності МЕ272265 від 28.02.2023, ОСОБА_3 взято проби (зразки) товарів, для проведення дослідження у Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби з метою встановлення характеристик товару, визначальних для класифікації.
З урахуванням вищезазначеного, посадовою особою Тернопільської митниці 26.09.2023 сформовано та направлено запит №7.25-08-1/7.25-28-01-03/7/5194 до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, у якому визначена мета подання запиту: «Проведення дослідження з метою встановлення характеристик товару, визначальних для класифікації», завдання для дослідження: «Встановити основну та додаткові функції тепловізійних монокулярів, їх призначення, принцип роботи, сферу застосування.».
«...B тепловізійних монокулярах (тепловізорах) лінза фокусує інфрачервоне випромінювання на піросенсор датчика - мікроболметр Vox (Vanadium Oxide), після чого сигнал оброблюється мікропроцесором, перетворюючись на цифрові дані для подальшої обробки та подачі картинки на екран.
В наданих на дослідження тепловізійних монокулярах присутні функції відео/фото запису, перетворення сигналу та збереження інформації у внутрішній пам`яті. Також присутні функції передавання відео/фото сигналу через USB Туре-C, micro HDMI виходи та підтримка Wi-Fi з`єднання з пристроями, які працюють на операційних системах «Google Android» та «Apple iOS» для передавання потокового цифрового аудіо/відео/фото контенту також монокуляр має функцію вимірювання відстані до об`єкта.
Дані пристрої (тепловізійні молекуляри) можуть використовуватися в різних сферах застосування, а саме: в військових цілях; при проведенні пошуково рятувальних робіт; в сфері охорони територій та об`єктів; в сфері мисливського господарства (полювання та охорона об`єктів тваринного Фонду); для фото/відео Фіксації об`єктів спостереження у нічний час.
Враховуючи конструктивні особливості та технічні можливості, описані в дослідній частині висновку в п. 11.3, основними функціями наданих на дослідження пристроїв є візуальне спостереження з можливістю визначення їх місцезнаходження та відстані до них.
Згідно з Поясненнями до УКТЗЕД, а також враховуючи оприлюднені на офіційному сайті Європейської Комісії класифікаційні рішення Європейського союзу щодо подібних тепловізійних пристроїв, наявність функції камери (відео/фото запису/відтворення, перетворення відео/фото сигналу) є такою, що надає досліджуваним товарам їх основного характеру.».
«…Надані на дослідження тепловізійні монокуляри мають прицільні сітки, можливість визначення відстані та визначення GPS координат.
Враховуючи технічні характеристики та функціональні можливості дані тепловізійні монокуляри можуть використовуватись в системах прицілювання, розвідки, цілей, цілепоказу, визначення дальності, спостереження чи супроводження цілі, апаратури виявлення цілей в різних сфера застосування, а саме:
1) в військових цілях;
2) в проведенні пошуково рятувальних робіт;
3) в сфері охорони територій та об`єктів;
4) в сфері мисливського господарства (полювання та охорона об`єктів тваринного фонду);
5) для фото/відео фіксації об`єктів спостереження у нічний час.
Враховуючи конструктивні особливості та технічні можливості, основними функціями наданих на дослідження пристроїв є візуальне спостереження та фото/відео запис об`єктів спостереження з можливістю визначення їх місцезнаходження та відстані до них.».
У поясненнях до товарної позиції 8525, затверджених наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543, зазначено:
В. Камери телевізійні, цифрові камери та записуючі відеокамери
До цієї категорії апаратури відносяться телевізійні камери, котрі фіксують зображення та перетворюють їх в електронний сигнал, який:
1) передається у вигляді відеозображення в певне місце за межами камери для перегляду або віддаленого запису (наприклад, телевізійні камери); або
2) записується на камеру у вигляді покадрового зображення або кінофільмів (тобто цифрові камери та записувальні відеокамери).
Багато з камер даної товарної позиції можуть фізично нагадувати фотокамери товарної позиції 9006 або кінокамери товарної позиції 9007. Камери товарної позиції 8525 та камери групи 90 зазвичай включають оптичні об`єктиви для фокусування зображення на світлочутливому матеріалі та засоби налаштування для зміни кількості світла, що проникає в камеру. Однак фотокамери та кінокамери групи 90 експонують зображення на фотографічній плівці групи 37, в той час як камери даної товарної позиції перетворюють зображення у аналогові або цифрові дані.
Відповідно до додаткових пояснень до товарної позиції 8525 до цієї товарної позиції включаються камери теплового відображення з інфрачервоним пристроєм візуалізації, котрі фіксують теплове випромінювання та перетворює його в зображення різноманітних відтінків сірого або різного кольору для зображення температури окремої поверхні або об`єкта, але котрі не вимірюють температуру або не подають виміряні значення в цифрах.
Відповідно до пункту 3 Розділу XVI додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року №2697-IX комбіновані машини (комбайни), які складаються з двох або більше машин, що становлять єдиний агрегат, та інші машини, призначені виконувати дві чи кілька доповнювальних або не пов`язаних між собою різних функцій, повинні класифікуватися за тією машиною або основною функцією, яка є головною у цьому виробі, якщо в контексті не зазначено інше.
З урахуванням встановлених під час розгляду справи обставин та зазначених вище норм права, суд погоджується з доводами відповідача, що наявність функції камери (відео/фото запису/відтворення, перетворення сигналу та збереження інформації у внутрішній пам`яті, функція передавання відео/фото сигналу) є такою, що надає задекларованим товарам їх основного характеру.
Щодо доводів позивача про порушення відповідачем норм чинного законодавства при взятті проб та зразків товару, суд зазначає наступне.
TOB «НВЕКТЕХ» у позовній заяві зазначає, що Тернопільською митницею порушена належна правова процедура, встановлена законодавством України з питань митної справи, а саме ст. 1 та ч. 2 ст. 356 Митного кодексу України, а також під час взяття проб та направлення запиту на дослідження проб посадова особа відповідача керувалась Порядком взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної Служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 №1058 та зазначає, що даний наказ не може регулювати діяльність відповідача та інших митних органів, адже він регулює діяльність іншого органу державної влади.
З матеріалів справи було встановлено, що під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі - АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю: «202-1 Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»; «905-3 Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»; «911-1 Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».
Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: «3.1.1. Опис такий, що не дозволяє класифікувати товар за заявленим кодом та/або однозначно ідентифікувати товар, його походження, характеристики, що впливають на застосування заходів тарифного та/або нетарифного регулювання 3.1.9. Наявне класифікаційне рішення щодо ідентичного та/або подібного товару про визначення коду товару».
25 вересня 2023 року митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронне повідомлення наступного змісту: «Відповідно до ст. 356 МКУ прошу Вас представити товар для взяття проб (зразків) товарів, з метою класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.»
26 вересня 2023 року головним державним інспектором ВМО №3 митного поста «Тернопіль» Тернопільської митниці Кравчуком Юрієм Юрійовичем у присутності особи представника згідно довіреності МЕ272265 від 28.02.2023 ОСОБА_3 взято проби (зразки) товарів для проведення дослідження у Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби з метою встановлення характеристик товару, визначальних для класифікації.
Суд вважає за необхідне зазначити, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.
Постановлено, що Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 №858 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби» постановлено утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної митної служби за переліком та реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної митної служби за переліком.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від від 4 грудня 2019 року №1217-р «Питання Державної митної служби» погоджено пропозицію Міністерства фінансів України щодо можливості забезпечення здійснення Державною митною службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року № 227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи.
Згідно із п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби» та наказу Державної митної служби України від 27.10.2020 № 480 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби» розпочато реорганізацію територіальних органів Державної митної служби, в тому числі і Галицької митниці Держмитслужби, шляхом їх приєднання до Державної митної служби.
Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби» установлено, що територіальні органи Державної митної служби, що реорганізуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною митною службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень і функцій територіальних органів, що реорганізуються. Таке рішення приймається Державною митною службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної митної служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структури, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.
Наказом Державної митної служби України від 19.10.2020 № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби як відокремлених підрозділів» утворено Тернопільську митницю, як відокремлений структурний підрозділ Державної митної служби України.
Відповідно до наказу Державної митної служби України від 30.06.2021 472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи» Тернопільська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України з 00 год. 00 хв. 01 липня 2021 року розпочала здійснення покладених на неї Митним кодексом України, законодавчими та іншими нормативно-правовими актами, Положенням про Тернопільську митницю, затвердженим наказом Держмитслужби від 29.10.2020 № 489 «Про затвердження положень про територіальні органи Держмитслужби», функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи, виконання завдань, покладених на митні органи, а також реалізацію делегованих повноважень Державної митної служби України як її відокремлений підрозділ.
Відтак, Державна митна Служба України є правонаступником Державної фіскальної служби в частині функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи, а наказ Міністерства фінансів України від 02.12.2016 №1058 на момент виникнення спірних правовідносин був чинним та на момент розгляду справи в суді також є чинним.
За наведених обставин суд погоджується з доводами відповідача про те, що на момент виникнення спірних правовідносин Тернопільська митниця та Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та дослідження Держмитслужби керувалися чинними нормативно-правовими актами, що регулювали спірні правовідносини під час проведення досліджень (аналізів, експертиз).
Отже, з огляду на вищенаведене, посадові особи Тернопільської митниці беручи проби (зразки) товарів діяли відповідно до вимог чинного законодавства та в межах своїх повноважень, а доводи позивача в частині порушення відповідачем норм чинного законодавства при взятті проб та зразків є безпідставними.
Щодо доводів позивача про прийняття відповідачем оскаржуваного рішення за старою формою, суд зазначає наступне.
Представник відповідача у запереченнях на відповідь на відзив, з цього приводу повідомив, що посадовими особами відділу класифікації товарів та митно-тарифного регулювання Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Тернопільської митниці усі прийняті рішення щодо класифікації товарів, затверджені за формою згідно з додатком 1 до Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - Порядок), затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року № 650 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року № 455 (далі - Наказ № 455)), реєструються в електронному журналі рішень, згідно з п. 21 розділу II Порядку та, окрім цього, в роздрукованому вигляді зберігаються у службовому кабінеті.
Інформація, що міститься в модулі «Класифікаційні рішення» АСМО «Інспектор», в тому числі форма рішення щодо класифікації товарів, котра має відмінну форму від затвердженої Порядком, є службовою інформацією і використовується у службових цілях між підрозділами митниці.
В той же час, на сьогоднішній день Держмитслужбою не здійснено оновлення модуля «Класифікаційні рішення» в АСМО «Інспектор» згідно вимог Наказу № 455 в частині оновлення форми рішення, котра заповнюється.
Слід зазначити, що обґрунтованість інформації не залежить від наявності чи відсутності самого слова «обґрунтованість», а залежить від змісту та наповненості самої форми.
Також, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, станом на момент розгляду справи в суді від посадових осіб TOB «НВЕКТЕХ» чи інших осіб в інтересах останнього, щодо видачі за новою формою оскаржуваного класифікаційного рішення, у відділ класифікації товарів та митно-тарифного регулювання Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Тернопільської митниці не надходило. Доказів протилежного до суду не надано.
Також позивач зазначив, що посилання гр. 12 «Висновки» на класифікаційні рішення Європейського Союзу щодо подібних товарів суперечить приписам ст. 1 «Законодавство України з питань митної справи» Митного кодексу України, адже вказана стаття в переліку складових законодавства не містить класифікаційних рішень Європейського союзу.
Окрім того, до висновку не додано згадуване у висновку класифікаційне рішення, через що посадова особа відповідача не могла перевірити відомості гр.12 «Висновки» на відповідність вказаній інформації.
Суд вважає за необхідне зазначити, що постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, пунктом 3 якого визначено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Згідно із п. 51 вищезгаданого Порядку з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Відповідно до положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів, а також особами, які надають забезпечення за такими цінними паперами затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку 06.06.2023 №608: URL-адреса (Universal Resource Locator) - універсальний покажчик місцезнаходження певного ресурсу (наприклад, файлу) у мережі інтернет.
Адміністратор веб-ресурсу може оновлювати компоненти домену відображуваної URL-адреси, у зв`язку з чим попереднє посилання не відображає ту ж інформацію, що існувала на момент проведення експертизи.
Відповідно до ч.1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Згідно з ч.2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Вищезазначене рішення досліджувалося поряд з іншими аналогічними рішеннями Європейського союзу щодо подібних тепловізійних монокулярів при проведенні дослідження Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.
Щодо доводів позивача про недотримання відповідачем принципу «належного урядування», суд зазначає наступне.
Так, Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовний спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онер`їлдіз проти Туреччини» і «Москаль проти Польщі»). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.
Такий самий висновок викладено і в пункті 71 рішення Європейського суду з прав людини «Рисовський проти України», а саме що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Суд погоджується з тим, що дотримання принципу «належного урядування» є важливим, проте в діях відповідача щодо прийняття оскаржуваного рішення, під час розгляду справи не було встановлено порушення такого принципу, оскільки Тернопільська митниця у спірних правовідносинах діяла вчасно та в належний і послідовний спосіб, визначений чинним законодавством, з урахуванням усіх обставин та наданих позивачем документів, а тому доводи позивача в цій частині є необґрунтованими та безпідставними.
Також, Тернопільська митниця надала до суду лист № 12-41/6159 вих-24 від 23.02.2024 старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, щодо направлення копії листа Тернопільської торгово-промислової палати від 12.02.2024 № 24/01-12 та копії висновку експерта від 08.02.2024 № СЕ-19/120-24/900- ТВ.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Керуючись ст.ст.2, 9, 72, 77, 241, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 24.05.2024 року.

Суддя О.М. Неклеса