Справа № 243/4519/23
Суддя: Блохін Анатолій Андрійович
Дата ухвалення: 2024-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

24 травня 2024 року справа №243/4519/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів: Блохіна.А.А., Геращенко І.В., Казначеєв Е.Г., розглянувши апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 18 грудня 2023 року у справі № 243/4519/23 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 18 грудня 2023 року у справі № 243/4519/23.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 05 квітня 2024 року, апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом направлення на адресу Першого апеляційного адміністративного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших підстав для такого поновлення.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху отримано відповідачем 05.04.2024 року.

До Першого апеляційного адміністративного суду від апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання зазначено, що первісна апеляційна скарга була подана в строк, проте ухвалою апеляційного суду апеляційну скаргу повернуто, відповідно пункту 1 частини 4 статті 298 КАС України. Крім того, апелянт посилається на постійні повітряні тривоги, що завдало перешкоди до дотримання процесуального строку.

Зазначене клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції проголошено рішення 18 грудня 2023, повторна апеляційна скарга подана до апеляційного суду 25 березня 2024 року, тобто поза межами строку встановленого ст. 286 КАС України.

Судом встановлено, що ухвалами Першого апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2024 року, 14 лютого 2024 року, 05 березня 2024 року апеляційну скаргу повернуто апелянту, оскільки, документів визначених законодавством, які б засвідчували право ОСОБА_2 звертатися до суду від імені скаржника як у порядку представництва, як адвоката (довіреності, ордеру), так і у порядку самопредставництва (закону, статуту, положення, трудового договору/контракту), суду не надано, та не зазначено посадове становище цієї особи, то, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 298 КАС України.

Копія зазначених ухвал доставлена в особистий кабінет апелянта 24.01.2024 року, 15.02.2024 року, 05.03.2024 що підтверджується довідками про доставку електронного документа.

Як зазначалося вище, відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення. Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

Відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України, з врахуванням положень ч. 4 ст. 286 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вже було зазначено вище, з апеляційної скаргою відповідач звертається 25 березня 2024 року, за умови отримання останньої ухвали апеляційного суду в особистому кабінеті підсистеми «Електронний суд» 05 березня 2024 року, що не можна вважати розумним та оптимальним для реалізації права на звернення до суду з апеляційною скаргою.

Суд вважає, що надання документів, які підтверджують повноваження представника не вимагало у заявника значного часу та не викликало труднощів, що не залежать від особи, що подає апеляційну скаргу.

Апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

За правилами частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 6 частини п`ятої статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Таким чином, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Усталеною є практика Верховного Суду, що сам по собі факт повернення вчасно поданої вперше апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усі можливі та залежні від неї дії у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Враховуючи те, що строк апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції від 18.12.2023 в адміністративній справі № 243/4519/23 закінчився 28.12.2023, з моменту отримання повного тексту оскаржуваного рішення до дати повторного звернення до суду апеляційної інстанції (25.03.2024) минуло майже три місяці, а з дати отримання копії ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2024 (доставлено до електронного кабінету 05.03.2024) про повернення апеляційної скарги до дати повторного звернення до суду апеляційної інстанції минуло 20 днів, для обґрунтування поважності пропуску строку апеляційного оскарження Державній службі України з безпеки на транспорті слід було надати докази регулярного та послідовного вчинення активних дій з метою подання апеляційної скарги в межах строку встановленого КАС України.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Щодо оголошення на території України повітряних тривог, внаслідок чого працівники Управління Державної служби України з безпеки на транспорті мали залишати свої робочі місця, не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки зазначені обставини не носили постійного, безперервного характеру у період з 18.12.2023 (дата винесення оскаржуваного рішення) по 25.03.2024 (дата звернення з апеляційною скаргою вдруге).

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів не вважає поважними причини пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, які зазначені в клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження.

Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає, що апелянтом не доведено наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України, та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення, причини пропуску строку апеляційного оскарження зазначені у вказаному клопотанні не є поважними, а тому суд не знаходить підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції від 18.12.2023 року.

Керуючись ст. 169, 296, 298, 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження .

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 18 грудня 2023 року у справі № 243/4519/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24 травня 2024 року.

Судді А.А. Блохін

І.В. Геращенко

Е.Г. Казначеєв