Справа № 420/15279/24
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 травня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_3 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати їй - ОСОБА_1 , середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.04.2022 по 06.04.2024 включно;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити їй - ОСОБА_1 , середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.04.2022 по 06.04.2024 включно відповідно до вимог Постанови КМУ «Про затвердження Порядку обчисления середньої заробітної плати» від 08.02.1995 №100, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п.2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 15.01.2004 №44.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8); власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.11).

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що на виконання рішення суду від 11.10.2023 року по справі №420/19033/23 їй відповідачем 06.04.2024 року виплачена індексація грошового забезпечення за період з 01.03.2018 року по 22.04.2022 року в розмірі 215008,56грн та 4696,76 грн; на виконання рішення суду від 20.10.2023 року по справі №420/10711/22 їй 29.03.2022 року виплачено 4696,76грн.

Вона звернулась до відповідача про виплачу їй середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (виключена зі складу особового складу 22.04.2022 року) з 23.04.2022 року по 06.04.2024 року. Відповіді не отримала.

Вважає, що на підставі положень ст.117 КЗпПУ їй повинен бути виплачений середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з урахуванням визначеного у постанові Верховного Суду від 30.11.2020 року у справі №480/3105/19 механізму розрахунку істотності частки середнього заробітку.

При цьому позивачка не наводить відповідних обґрунтувань механізму розрахунку істотності частки середнього заробітку щодо її випадку, а саме: - не вказує, яка загальна сума коштів була виплачена їй при звільненні з відповідними належними доказами вказаних обставин та з урахуванням інших виплат на виконання рішень суду із зазначенням дат виплати та відповідними доказами (згідно автоматизованої системи діловодства суду позивачка неодноразово зверталась до суду з різними позовами щодо неповного з нею розрахунку при звільненні); - не надає належних доказів перерахованих їй на картку сум на виконання рішення суду (наданий витяг не є таким належним доказом); не вказує середнього заробітку при звільненні, не надає відповідних доказів цих обставин.

Таким чином, позивачці необхідно навести розрахунок істотності частки середнього заробітку, якій вона вважає їй повинен бути виплачений за затримку розрахунку при звільненні, тобто позовні вимоги позивачці повинні бути викладені чітко та зрозуміло та надані відповідні належні докази.

Статтею 79 КАС України визначено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Вказані обставини щодо розрахунку позивачкою істотності частки середнього заробітку, якій вона вважає їй повинен бути виплачений за затримку розрахунку при звільненні у зв`язку з виплатами за рішеннями судів по справам №420/19033/23 та №420/10711/22 мають суттєве значення для визначення чіткості її позовних вимог та оцінки їх судом при вирішенні справи, враховуючи те, що позивачка не зазначила у позові обставин щодо звернення її до суду з вимогами до цього відповідача про виплату середнього заробітку за затримку розрахунку за період з 22.04.2022 року по 25.11.2023 року включно у зв`язку з виплатою їй коштів за рішеннями судів по справам №420/12693/22 та №420/814/23, тобто позивачка у даному позові по справі 420/15279/24 вдруге зазначає період з 22.04.2022 року по 25.11.2023 щодо виплати їй середнього заробітку.

Також позивачка не оскаржувала (погодилась з висновками) рішення від 01.03.2023 року по справі №420/1616/24, яким її позов задовольнити частково: визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_2 ) щодо невиплати їй середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.04.2022 року по 25.11.2023 року включно; зобов`язати нарахувати та виплатити їй середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 23.04.2022 по 22.10.2022 року включно відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» від 08 лютого 1995 року №100, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п.2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 року №44.

Рішення оскаржено відповідачем.

За висновком суду у справі №420/1616/24до спірних правовідносин позивачці з відповідачем підлягає застосуванню норма Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" №2352-IX від 01.07.2022 (з 19.07.2022 року набрала чинності), якою положення статті 117 КЗпП України викладено в новій редакції та встановлено обмеження, згідно з якими виплати працівникові його середнього заробітку за час затримки по день фактичного розрахунку здійснюються не більш, як за шість місяців. За таких підстав, з урахуванням приписів ст.117 КЗпП України, середній заробітку за час затримки за висновком суду підлягав розрахунку за період з 23.04.2022 року (наступний день після звільнення) по 22.10.2022 року (шість місяців відповідно до вимог ст.117 КЗпП), та складає 183 дні.

При таких обставинах позивачці необхідно навести правові обґрунтування наявності підстав для повторного стягнення з відповідача середнього заробітку за шість місяців.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачка не сплати судовий збір, посилаючись на п.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового збору у справах про стягнення грошового забезпечення.

Проте позивачка помилково посилається на вказану норму, оскільки вона стосується середнього заробітку за час неправомірного звільнення особи.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.02.2022 року у справі №755/12623/19 зазначила, що середній заробіток за час вимушеного прогулу, передбачений ч.2 ст.235 КЗпПУ та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, визначений ст.117 КЗпПУ мають різну правову природу. Спір про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який виник у зв`язку з незаконним звільненням працівника, який був позбавлений можливості виконувати роботу не з власної вини, є трудовим спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про працю та про оплату праці. За пред`явлення вимоги про стягнення середнього заробітку, передбаченого ч.2 ст.235 КЗпПУ позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях на підставі п. 1 ч.1 ст.5 Закону №3674-VІ. На вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до ст.117 КЗпПУ пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч.1 ст.5 Закону №3674-VІ, не поширюється.

Таким чином, позивачці необхідно визначити ціну позову та відповідно сплатити судовий збір.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду, та роз`яснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних належних доказів по справі, сплати судового збору.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв`язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв`язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв`язку повідомити суд на його електрону адресу.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень про її виконання іншими засобами зв`язку, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

За правовими висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 20.01.2023 року по справі №465/6147/18 якщо учасник надав суду електронну адресу, зазначивши їх у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва