Справа № 200/1100/24
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

23 травня 2024 року Справа №200/1100/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Бабіча С.І., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (далі - відповідач), відповідно до якої просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо відмови позивачу в нарахуванні та виплати з 01.05.2022 року доплати до пенсії у сумі 2000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб";

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецької області перерахувати та виплачувати позивачу з 01.05.2022 року щомісячну доплату до пенсії у розмірі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 та виплатити різницю недоотриманої пенсії;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області з безпідставного зменшення позивачу при перерахунку пенсії за вислугу років МВС з 01.05.2022 року згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" основного розміру пенсії з 80% до 70% від розміру грошового забезпечення;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецької області при здійснені позивачу перерахунку пенсії за вислугу років з 01.05.2022 року на підставі Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" застосувати основний розмір пенсії 80% від грошового забезпечення згідно з довідкою про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії № 33/25-1681 від 09.07.2021 року та виплатити різницю недоотриманої пенсії;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо обмеження позивачу пенсії максимальним розміром 10 прожиткових мінімумів з 01.05.2022 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецької області перерахувати та виплачувати позивачу пенсію без обмеження максимальним розміром з 01.05.2022 року та виплатити різницю недоотриманої пенсії.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 04.03.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 200/1100/24 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Позивач у позовній заяві та додатково поданому до суду клопотанні просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та поновити його.

В обґрунтування заявлених клопотань позивач вказує на те, що він постійно мешкав у м. Костянтинівка Донецької області та після початку військової агресії Російської Федерації проти України задля збереження свого життя був вимушений евакуюватися.

Після евакуації з місця постійного проживання, як зазначається позивачем, він не мав технічної можливості жодним чином перевірити правильність обрахунку своєї пенсії та лише у листопаді 2023 року звернутися до адвоката за правовою допомогою з даного питання.

Одразу ж після цього, у листопаді 2023 року позивач звернувся до пенсійного органу з відповідною письмовою заявою, у якій вимагав поновити виплату пенсії у передбаченому законодавством розмірі, на що отримав письмову відмову.

При цьому позивач звертає увагу суду на те, що порушення його прав у даному випадку полягає не у припиненні виплати пенсії (про що він мав одразу дізнатися та звернутися до суду за захистом своїх прав), а у неправомірному зменшенні розміру пенсії, що неможливо перевірити без повного арифметичного розрахунку, в чому позивач не є спеціалістом.

Вказані обставини, як стверджується позивачем, об`єктивно перешкодили своєчасному зверненню до адміністративного суду з даним позовом та свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями частини 1 статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що положення КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання щодо поновлення процесуального строку для подання позову до адміністративного суду, який було пропущено. Ці причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на конкретні обставини справи.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про ведення воєнного стану в Україні" (затверджений Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введений воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб.

Надалі Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався і триває на сьогодні.

Відповідно до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року № 75 (з подальшими змінами і доповненнями), Краматорський район Донецької області, у тому числі Костянтинівська міська територіальна громада, були включеними до вказаного Переліку територіальних громад.

Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, який був затверджений наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року № 309, Краматорський район Донецької області, у тому числі Костянтинівська міська територіальна громада, починаючи з 24.02.2022 року і по 31.12.2022 року були віднесені до території можливих бойових дій.

Надаючи оцінку доводам позивача, суд враховує правові висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постанові від 31.03.2021 року у справі № 240/12017/19.

Так, у вказаній постанові, Верховний Суд зазначив, серед іншого, про те, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент чи факт настання обізнаності особи щодо її порушених прав, свобод та інтересів.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

З дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації.

У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Суд зауважує, що розмір пенсії після проведення її перерахунку на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 20.10.2021 року у справі № 200/11144/21 склав 19340,00 грн, тобто у порівнянні з попереднім розміром пенсії, який станом на квітень 2022 року становив 10091,53 грн, істотно збільшився.

За даних обставин позивач, отримавши пенсійну виплату після перерахунку пенсії, міг не знати, що зі складових пенсії було виключено щомісячну доплату, встановлену раніше за постановою Кабінету Міністрів України "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" від 14.07.2021 року № 713, або зменшився раніше відновлений за рішенням суду відсотковий розмір пенсії, та мав правомірні очікування, що така доплата до пенсії продовжує нараховуватись і виплачуватись відповідачем, а розмір пенсії розрахований з 80% сум грошового забезпечення позивача та не обмежений максимальним.

У справі "Delcourt v. Belgium" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі "Bellet v. France" ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

В той же час, рішенням ЄСПЛ у справі "Іліан проти Туреччини" визначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як зазначає ЄСПЛ у багатьох справах, основною складовою права на суд є право на доступу до суду, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

З огляду на вищевказані норми, враховуючи практику ЄСПЛ та наведені у позовній заяві та клопотанні доводи позивача, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з цим позовом та поновити його.

Керуючись положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з цим адміністративним позовом - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом та поновити пропущений ним строк звернення до адміністративного суду з цим позовом.

Ухвала складена і підписана 23 травня 2024 року в порядку письмового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя С.І. Бабіч