Справа № 320/34786/23
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2024 року м. Київ № 320/34786/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Любенко Д.І.,

за участю представників сторін:

позивача Герасимук І.В.,

від позивача Лисак М.Ю.,

від відповідача Гаркуша Л.С., Полишвайко А.А.,

розглянув у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Рахункової палати України

про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Рахункової палати України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Рахункової палати від 13.04.2023 № 111-к «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 ».

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки виданий відповідачем із грубим порушенням Конституції України, Закону України № 889-VIII «Про державну службу», Закону України № 576-VIII «Про Рахункову палату», Регламенту Рахункової палати, із порушенням законних прав позивача на проходження державної служби та, є таким, що не враховує особливостей здійснення контрольної і аудиторської діяльності в Рахунковій палаті.

Так, на позивача накладено дисциплінарне стягнення у формі догани на підставі п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, водночас, позивач з 2018 року працює в департаменті контролю з питань юстиції та запобігання корупції Рахункової палати, а координатором роботи департаменту згідно з затвердженими напрямами діяльності роботи Рахункової палати є призначений Верховною Радою України член Рахункової палати ОСОБА_3 . Поставлені позивачу в порушення обставини, на думку позивача, спростовуються безпосередньо членом Рахункової палати - ОСОБА_3 , який службовою запискою від 21.03.2023 № 08-33/АМД-450 звернувся до Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Вадима Ходаковського та до голови дисциплінарної комісії Рахункової палати щодо неможливості притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та навпаки необхідності його заохочення за високі показники у роботі. Отже, безпосередньо член Рахункової палати, який в межах компетенції надавав відповідні доручення повідомив Секретаря Рахункової палати - керівника апарату та голову Дисциплінарної комісії, що саме за його рішенням контрольний захід був продовжений з 19.12.2022 та перенесений згідно з його дорученням від 21.02.2023 № 08-89 на підставі Плану роботи Рахункової палати на 2023 рік. Тобто, виключно член Рахункової палати у дорученні визначає склад контрольних груп, керівника таких груп, об`єкти аудиту, терміни проведення аудитів, яке він підписує на підставі Плану роботи Рахункової палати.

Щодо зазначення про те, що позивач не склав акт до 19.12.2022, на думку позивача, є безпідставним, адже доручення не було кінцевим, а як зазначає член Рахункової палати було проміжним. Після цього терміну встановленого у дорученні члена Рахункової палати від 07.12.2022 № 08-428, згідно з вимогами статті 23 Закону України «Про Рахункову палату», членом Рахункової палати прийнято інше доручення від 21.02.2023 № 08-89 про здійснення аудиту в Національному музеї Голодомору- геноциду. За результатом проведеного аудиту, на підставі вказаного доручення та затверджених змін до Програми аудиту, контрольною групою, керівником якої був позивач, був складений акт аудиту від 10.03.2023 № 01-08-10/8, тобто дотримано всі вимоги законодавства про аудиторську діяльність в Рахунковій палаті.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.10.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

До суду від Рахункової палати України надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача вказує на те, що відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 34 Закону № 576, п. 34.10 Регламенту Рахункової палати, за результатами здійснення аудиту ефективності, фінансового аудиту складається акт, який підписується керівником контрольної групи, членами контрольної групи та керівником об`єкта контролю (а в разі його відсутності - посадовою особою об`єкта контролю, яка його заміщує), не пізніше останнього дня перебування на об`єкті контролю, зазначеного в дорученні, підписаному членом Рахункової палати на здійснення такого заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту). Отже, відповідач вважає, що акт за результатами проведення контрольного заходу підлягав складанню та підписанню не пізніше останнього дня перебування на об`єкті контролю, а саме 19.12.2022, проте позивач будучи керівником контрольної групи, в порушення вимог пункту 34.10 Регламенту не забезпечив підписання до 19.12.2023 акту за результатами проведення контрольного заходу, тобто неналежно виконав свої посадові обов`язки визначені посадовою інструкцією, що відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону № 576, є дисциплінарним проступком.

Також, вказано на те, що ОСОБА_4 , як безпосередній керівник ОСОБА_1 мала право вносити клопотання керівнику державної служби Рахункової палати про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, у той же час, Законом № 889 не передбачено обов`язку погодження із членом Рахункової палати такого клопотання перед його поданням керівнику державної служби, тому, Рахунковою платою не було порушено процедури накладення дисциплінарного стягнення на позивача. Крім того, підлягає врахуванню й те, що станом на 19.12.2022, нового доручення від члена Рахункової палати ОСОБА_3 щодо продовження строків здійснення контрольного заходу не було, отже доручення від 07.12.2022 № 08-428 було чинним, у свою чергу, рішення № 29-5 про включення контрольного заходу в План роботи Рахункової палати на 2023 рік було прийняте лише 29.12.2022, а доручення від № 08-89 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) в Національному музеї Голодомору-геноциду було видане лише 21.02.2023, тобто після спливу 10 та 64 днів відповідно з дня, коли мав бути складений акт, та з останнього дня перебування на об`єкті контролю. Отже, станом на 19.12.2022 ОСОБА_1 не знав та не міг знати про рішення Рахункової палати від 29.12.2022 № 29-5, яке було прийнято через 10 днів та про доручення від 21.02.2023 № 08-89, яке було видане через 64 дні. На думку сторони відповідача, твердження позивача щодо неврахування листа члена Рахункової плати ОСОБА_3 від 21.03.2023 № 08-33/АМД-450 комісією та Секретарем Рахункової палати - керівником апарату, спростовується тим, що обставини, зазначені ОСОБА_3 у цьому листі викладені у поданні Комісії Секретарю Рахункової палати - керівнику апарату, яке міститься в матеріалах дисциплінарної справи від 28.02.2023 № 42 стосовно ОСОБА_1 ; сам лист міститься в матеріалах дисциплінарної справи від 28.02.2023 № 42 стосовно ОСОБА_1 та був предметом розгляду на засіданнях Комісії, водночас, ключовим є те, що законодавством регламентовано обов`язок державних службовців виконувати доручення їх безпосередніх керівників та керівників, якщо такі доручення видані в межах повноважень останніх.

Також, до відзиву на позовну заяву було додано належним чином завірену копію дисциплінарної справи № 42 стосовно ОСОБА_1 .

Стороною позивача подано суду відповідь на відзив, в якій вказано на те, що відзив підписаний неповноважною особою - Секретарем Рахункової палати - керівником апарату ОСОБА_5 , який відповідно до Закону України «Про Рахункову палату» та Регламенту Рахункової палати не може бути представником у суді від Рахункової палати. На переконання позивача, наведені у позовній заяві законодавчі та об`єктивні факти Секретарем палати не спростовуються. Зазначено також і про те, що видані посадовою особою доручення, службові записки, розпорядження, які були пов`язані з аудиторською (контрольною) діяльністю, не могли ним прийматися без надання йому такого доручення членом Рахункової палати, адже службові документи керівника департаменту з питань, пов`язаних з організацією та проведенням заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) можуть бути видані виключно за дорученням члена Рахункової палати. Крім того, відповідач так і не пояснив у відзиві на підставі яких нормативних актів позивач мав не виконувати доручення члена Рахункової палати ОСОБА_3 від 16.02.2023 № 08-33/АМД-441 щодо заборони виконання посадовими особами департаменту доручень ОСОБА_6 , які приймалися ним з перевищенням повноважень встановлених законодавством.

До суду від Рахункової палати надійшли заперечення, в яких наголошено на тому, що Рахункова палата бере участь у судовому процесі саме у порядку самопредставництва, а не через представника (адвоката), при цьому, що відповідача має право представляти уповноважена особа від його імені. Також, наголошено на тому, що у Секретаря Рахункової палати - керівника апарату ОСОБА_5 відсутній приватний інтерес, позаяк відсутній майновий чи немайновий інтерес, особисті, сімейні, дружні чи інші позаслужбові стосунки з позивачем, а той факт, що ОСОБА_5 , як начальник управління по роботі з персоналом входив до складу дисциплінарної комісії щодо розгляду дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 свідчить лише про службові стосунки між ними, водночас позивач не зазначає який саме приватний інтерес має ОСОБА_5 і як він вплинув на об`єктивність чи неупередженість під час підписання відзиву на позовну заяву. Окремо зауважено, що позивач оскаржує саме рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення, а не доручення заступника директора департаменту - начальника відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції ОСОБА_6 , при цьому, дисциплінарне стягнення у вигляді догани було застосоване до позивача саме за неналежне виконання ним своїх посадових обов`язків в частині дотримання вимог пункту 34.10 Регламенту (непідписання акта керівником контрольної групи не пізніше останнього дня перебування на об`єкті контролю), а не за невиконання доручень заступника директора департаменту ОСОБА_7 , що свідчить про те, що інші обставини, викладені в позовній заяві не стосуються предмету доказування у цій справі, а також не спростовують порушення позивачем пункту 34.10 Регламенту.

14.03.2024 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті позовних вимог.

У судовому засіданні позивач та представник позивача вимоги позовної заяви підтримали у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, просили відмовити в їх задоволенні.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 28.02.2023 № 49-к «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_8 », дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 , головного спеціаліста відділу аудиту культури, спорту та інформаційної політики департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, здійснено дисциплінарне провадження.

За результатами вивчення матеріалів дисциплінарної справи, комісія встановила, що на виконання Плану роботи Рахункової палати на 2022 рік, затвердженого рішенням Рахункової палати від 23.11.2021 № 30-4 (у редакції рішення Рахункової палати від 18.04.2022 № 9-1 (зі змінами)), в межах здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту): «Аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції Гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті, функціонування Національного музею Голодомору-геноциду та на будівництво об`єктів загальнодержавного значення у сфері культури» (контрольний захід), член Рахункової палати ОСОБА_3 , відповідальний за проведення контрольного заходу, дорученням від 07.10.2022 № 08-381 доручив контрольній групі Рахункової палати у складі головних спеціалістів ОСОБА_1 (керівник контрольної групи) і ОСОБА_9 (заступник керівника контрольної групи) у період з 10.10.2022 до 31.10.2022, провести в Національному музеї Голодомору-геноциду аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на забезпечення функціонування національних музеїв.

Надалі, дорученнями члена Рахункової палати ДідикаА. М. від 27.10.2022 № 08-398, від 14.11.2022 № 08-412, від 22.11.2022 № 08-418 та від 07.12.2022 № 08-428, терміни проведення зазначеного аудиту продовжено до 19.12.2022.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 34 Закону № 576, п. 34.10 Регламенту Рахункової палати, затвердженого рішенням Рахункової палати від 28.08.2018 № 22-7 (зі змінами), за результатами здійснення аудиту ефективності, фінансового аудиту складається акт, який підписується керівником контрольної групи, членами контрольної групи та керівником об`єкта контролю (а в разі його відсутності - посадовою особою об`єкта контролю, яка його заміщує), не пізніше останнього дня перебування на об`єкті контролю, зазначеного в дорученні, підписаному членом Рахункової палати на здійснення такого заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту)).

За висновками дисциплінарного провадження, акт за результатами проведення контрольного заходу підлягав складанню та підписанню не пізніше останнього дня перебування на об`єкті контролю, а саме 19.12.2022, проте позивачем цього здійснено не було.

Відповідно до розділу 3 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу аудиту культури, спорту та інформаційної політики, затвердженої Секретарем Рахункової палати - керівником апарату 18.05.2021 (посадова інструкція ОСОБА_1 ), з якою ОСОБА_1 ознайомлений, що підтверджено його підписом від 14.06.2021, до основних посадових обов`язків ОСОБА_1 , серед іншого, відносяться: участь у підготовці та проведенні заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту); підготовка узагальнених матеріалів заходів зовнішнього фінансового контролю (аудиту) для включення їх до проекту Звіту, у тому числі висновків та пропозицій; дотримання норм законів України «Про Рахункову палату», «Про державну службу», «Про запобігання корупції», Регламенту Рахункової палати, Порядку складання сертифікатів незалежності, Загальних правил етики поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, Правил професійної етики посадових осіб Рахункової палати, Правил внутрішнього службового розпорядку.

Дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 , будучи керівником контрольної групи, в порушення вимог пункту 34.10 Регламенту, не забезпечив підписання до 19.12.2023 акту за результатами проведення контрольного заходу, тобто неналежно виконав свої посадові обов`язки визначені посадовою інструкцією, що відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону № 576, є дисциплінарним проступком.

З огляду на зазначене, наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 13.04.2023 № 111-к «Про застосування дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_8 », до головного спеціаліста відділу аудиту культури, спорту та інформаційної політики департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції Ігоря Герасимука було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач вважає, що оскаржуваний наказ був прийнятий відповідачем з грубим порушенням Конституції України, Закону України «Про державну службу», Закону України «Про Рахункову палату», Регламенту Рахункової палати та з порушенням законних прав на проходження державної служби, та, є таким, що не враховує особливостей здійснення контрольної і аудиторської діяльності в Рахунковій палаті, і підлягає скасуванню, що і зумовило на звернення до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Згідно з приписами ч. ч. 1, 2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України, обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

Так, організація, повноваження і порядок діяльності Рахункової палати визначаються Конституцією України, Законом № 576-VIII та іншими законами України, а також її Регламентом.

У свою чергу, Законом, який регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон № 889-VIII, яким визначено принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Приписами частини третьої статті 32 Закону № 576-VIII закріплено, що члени Рахункової палати та посадові особи апарату Рахункової палати за свої протиправні дії чи бездіяльність несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність.

Засади дисциплінарної відповідальності державних службовців регламентовані главою 2 розділу VIII Закону № 889-VIII.

У статті 8 Закону № 889-VIII, визначені основні обов`язки державного службовця, зокрема, відповідно до пункту 8 частини першої цієї статті державний службовець зобов`язаний виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

За правилами частин першої та другої статті 9 Закону № 889-VIII, державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення). Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Під час виконання своїх обов`язків державний службовець не зобов`язаний виконувати доручення працівників патронатної служби.

Наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання. Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним (частина третя статті 9 Закону № 889-VIII).

Приписами частини шостої статті 9 Закону № 889-VIII, визначено, що державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення.

Якщо державний службовець виконав наказ (розпорядження), доручення, визнані у встановленому законом порядку незаконними, і не вчинив дій, зазначених у частині шостій цієї статті, він несе відповідальність за своє діяння відповідно до закону. Керівник у разі отримання вимоги державного службовця про надання письмового підтвердження наказу (розпорядження), доручення зобов`язаний письмово підтвердити або скасувати відповідний наказ (розпорядження), доручення в одноденний строк. У разі неотримання письмового підтвердження у зазначений строк наказ (розпорядження), доручення вважається скасованим (частини сьома, восьма статті 9 Закону №889-VIII).

Як визначено у частині першій статті 65 Закону № 889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Приписами частини першої статті 66 Закону № 889-VIII, закріплено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (пункт 2 частини другої статті 68 Закону № 889-VIII).

За правилами частин першої, десятої та одинадцятої статті 69 Закону № 889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до змісту Регламенту, побудова взаємовідносин членів Рахункової палати з її апаратом здійснюється з урахуванням самостійності та незалежності членів Рахункової палати при здійсненні покладених на них повноважень, а також статусу Секретаря Рахункової палати - керівника апарату та посад державної служби.

Судом досліджено, що на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у формі догани саме на підставі п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Тобто, у межах розгляду даного спору, слід встановити чи мало місце допущення позивачем невиконання/неналежне виконання посадових обов`язків, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, та чи мав позивач змогу, за обставин, що склались при здійсненні контрольного заходу, підписати акт контрольного захлду, за умови, що такий захід не був проведений/відкладено не за його ініціативи, а члена Рахункової палати, який має особливий статус у Законі, що регулює діяльність Рахункової палати.

Згідно з частиною першою статті 74 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Так, позивач з 2018 року працює в департаменті контролю з питань юстиції та запобігання корупції Рахункової палати, а координатором роботи департаменту згідно з затвердженими напрямами діяльності роботи Рахункової палати, є призначений Верховною Радою України член Рахункової палати ОСОБА_3 .

Відповідно до приписів частини першої статті 28 Закону України «Про Рахункову палату», процедура організації роботи Рахункової палати, територіальних та інших структурних підрозділів її апарату, питання взаємовідносин між структурними підрозділами, членами Рахункової палати та посадовими особами апарату Рахункової палати, інші питання внутрішньої організації діяльності визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.

Пунктом 7.3.4 Глави 7 Регламенту Рахункової палати, встановлено, що до повноважень члена Рахункової палати належить, зокрема, надання пропозицій щодо притягнення їх до відповідальності.

Відповідно до пункту 5.2.13 Положення про департамент контролю у сфері юстиції та запобігання корупції (далі - Положення про департамент), з урахуванням позиції члена Рахункової палати директор департаменту вносить Секретарю Рахункової палати - керівнику апарату пропозиції щодо застосування заходів за порушення трудової, виконавської дисципліни, правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку загальних правил етичної поведінки державних службовців.

У даному випадку, наказ Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Ходаковського В.В. від 28.02.2023 № 49-к «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_8 », було прийнято на підставі службових записок ОСОБА_10 від 14.02.2023 № 08-33/30 та від 15.02.2023 № 08-33/30. Від координатора - члена Рахункової палати ОСОБА_3 відповідних ініціатив/подань не надходило.

За висновками дисциплінарного провадження, позивачу поставлено в провину те, що позивач не підготував акт за результатом аудиту в Національному музеї Голодомору до 19.12.2022.

Перш за все, слід врахувати, що безпосередньо членом Рахункової палати - ОСОБА_3 , який службовою запискою від 21.03.2023 № 08-33/АМД-450 звернувся до Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Вадима Ходаковського та до голови дисциплінарної комісії Рахункової палати щодо неможливості притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та навпаки необхідності його заохочення за високі показники у роботі. (а.с. 45-46)

Суд бере до уваги те, що виходячи зі змісту вказаної вище службової записки, позивач визначений саме членом Рахункової палати - ОСОБА_3 керівником контрольної групи заходу контролю, а враховуючи повідомлені об`єктивні обставини, що є питанням дискреції саме члена Рахункової палати, у грудні 2023 року ініційовано виключення з Плану роботи Рахункової палати на 2022 рік та включення до Плану роботи на 2023 рік питання розгляду звіту про результати контрольного заходу, та зазначена ініціатива реалізована у рішенні Рахункової палати від 29.12.2022 № 29-5. Відповідно, членом Рахункової палати - ОСОБА_3 було надано доручення від 21.02.2023 № 08-89 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) в Національному музеї Голодомору-геноциду, при цьому, аудит було проведено та складено/підписано акт від 10.03.2023 № 01-08-10/8.

Отже, безпосередньо член Рахункової палати, який в межах компетенції надавав відповідні доручення, повідомляв Секретаря Рахункової палати - керівника апарату та голову Дисциплінарної комісії, що саме за його рішенням контрольний захід був продовжений з 19.12.2022 та перенесений згідно з його дорученням від 21.02.2023 № 08-89 на підставі Плану роботи Рахункової палати на 2023 рік.

Під час розгляду даного спору, сторона відповідача так і не змогла обґрунтувати яким саме чином позивач мав підписати акт у строк до 19.12.2022, за умови, що безпосередньо член Рахункової палати, який є координатором позивача, відтермінував проведення такого заходу, як і не вказав норму, якою передбачено право/обов`язок позивача не виконувати розпорядження/доручення члена Рахункової палати та самостійно провести такий контрольний захід підписати акт за наслідками його проведення, всупереч перенесенню такого заходу. Посилання сторони відповідача на те, що станом на 19.12.2022 ОСОБА_1 не знав та не міг знати про рішення Рахункової палати від 29.12.2022 № 29-5, яке було прийнято через 10 днів та про доручення від 21.02.2023 № 08-89, яке було видане через 64 дні, на переконання суду не має визначального значення для розгляду даного спору, позаяк, у разі невиконання позивачем своїх безпосередній службових обов`язків без відома координатора - члена Рахункової палати, саме останній мав би звернутись з відповідним поданням про призначення службового рослідування щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, натомість, матеріали справи вказують на протилежну позицію члена Рахункової палати.

Питання компетенції щодо надання доручення згідно з статтею 23 Закону, віднесено до члена Рахункової палати. Встановлено, що член Рахункової палати забезпечує здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) відповідно до рішення Рахункової палати. Для виконання своїх повноважень член Рахункової палати надає доручення відповідному департаменту департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам).

Крім того, п. 7.3 глави 7, глави 17, 26 Регламенту Рахункової палати передбачено надання доручення на здійснення заходу зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а також контролю за його виконанням до повноважень члена Рахункової палати.

Тобто, виключно член Рахункової палати у дорученні визначає склад контрольних груп, керівника таких груп, об`єкти аудиту, терміни проведення аудитів, яке він підписує на підставі Плану роботи Рахункової палати.

Таким чином, суд вважає, що поставити в провину позивачу, що він не закінчив контрольний захід до 19.12.2022 є безпідставним, адже визначення терміну проведення аудиту не входить до компетенції позивача, останній керується виключно тими дорученнями, які надає йому член Рахункової палати.

Крім того, Секретар Рахункової палати - керівник апарату не врахував думку члена Рахункової палати, водночас, за приписами ст. ст. 17, 22 Закону України «Про Рахункову палату», саме для забезпечення виконання покладених на членів Рахункової палати повноважень діє апарат Рахункової палати, а Секретар Рахункової палати - керівник апарату особисто забезпечує діяльність членів Рахункової палати.

Відносно наголошення на тому, що позивач не склав акт до 19.12.2022, суд вказує на те, що доручення не було кінцевим, а як зазначає член Рахункової палати було проміжним. Після цього терміну встановленого у дорученні члена Рахункової палати від 07.12.2022 № 08-428, згідно з вимогами статті 23 Закону України «Про Рахункову палату», членом Рахункової палати прийнято інше доручення від 21.02.2023 №08-89 про здійснення аудиту в Національному музеї Голодомору- геноциду. За результатом проведеного аудиту, на підставі вказаного доручення та затверджених змін до Програми аудиту, контрольною групою, керівником якої був позивач, був складений акт аудиту від 10.03.2023 № 01-08-10/8, що дає підстави для висновку про те, що було дотримано вимоги законодавства про аудиторську діяльність в Рахунковій палаті.

Суд також звертає увагу й на лист до Рахункової палати Національного музею голодомору - геноциду від 23.01.2022 № 37, в якому зверталося увагу на закінчення терміну доручення члена Рахункової палати та необхідність складення контрольною групою акту аудиту до 19.12.2022 року, на який за підписом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату направлено лист-відповідь від 23.02.2023 № 08-415, де також повідомлено, що рішенням Рахункової палати від 29.12.2022 № 29-5, контрольний захід тнключено з Плану роботи Рахункової палати на 2022 рік та включено до Плану роботи Рахункової палати на 2023 рік. Розгляд звіту заплановано на 30.05.2023.

Відповідно до частини другої статті 23 Закону України «Про Рахункову палату», член Рахункової палати готує пропозиції щодо планування заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) за закріпленими напрямами.

Частиною другою статті 25 цього Закону, встановлено, що Рахункова палата на своїх засіданнях розглядає та вирішує питання затвердження планів роботи Рахункової палати.

Крім того, відповідно до частини першої статті 27 вказаного Закону, Рахункова палата здійснює свою діяльність згідно з планами роботи, які затверджуються на засіданні Рахункової палати.

Так, відповідно до статті 22 Закону України «Про Рахункову палату», член Рахункової палати створює для здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) контрольні групи, призначає керівників таких груп або очолює такі групи, координує роботу контрольних груп щодо здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Згідно з пунктами 26.2 та 26.3 Регламенту Рахункової палати, член Рахункової палати для виконання покладених на нього повноважень та з метою забезпечення здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) надає доручення департаменту, який згідно із затвердженим функціональним розподілом здійснює заходи державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), за напрямом діяльності члена Рахункової палати, а також в межах визначених повноважень здійснює планування роботи за закріпленим напрямом, створює контрольні групи, координує їх діяльність, забезпечує контроль якості за здійсненням заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Члени Рахункової палати надають доручення департаменту та/або територіальному підрозділу і безпосередньо його керівникам, та іншому працівнику (працівникам), визначеним у дорученні та програмі на здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) за напрямом діяльності члена Рахункової палати щодо підготовки: 1) попередніх пропозицій з планування заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту); 2) запитів про надання інформації та документів, необхідних для здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту); 3) проектів звітів за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту); 4) інших питань, пов`язаних з організацією та проведенням заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Згідно з пунктом 1.3 Положення про департамент, департамент виконує доручення члена Рахункової палати, надані ним відповідно до його повноважень. Департамент підзвітний та підконтрольний члену Рахункової палати в частині виконання доручень, наданих ним у межах повноважень.

Пунктом 5.2.5 Положення про департамент, директор департаменту забезпечує організацію здійснення контрольних заходів на об`єктах контролю, координує за дорученням члена Рахункової палати проведення цих заходів.

Отже, прийняття рішення про План роботи Рахункової палати на поточний рік, а також прийняття доручення щодо продовження контрольного заходу, є виключною компетенцією членів Рахункової палати, а не керівника контрольної групи заходу, що на переконання суду, виключає наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку та застосування до нього догани. Як наслідок, суд вважає, що дисциплінарною комісією під час прийняття рішення щодо накладення дисциплінарного стягнення на позивача не було взято до уваги доручення члена Рахункової палати та, що в діях позивача відсутня протиправна дія або бездіяльність, адже він виконував доручення члена Рахункової палати та норми законодавства України щодо діяльності Рахункової палати.

Згідно з приписами ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справ.

Враховуючи зазначене, суд за наслідком розгляду даного спору, дійшов висновку про те, що оскаржуваний наказ було прийнято з порушенням норм законодавства України, адже позивач діяв в межах і спосіб встановлених Конституцією України, Законами України «Про державну службу» та «Про Рахункову палату», а також Регламенту Рахункової палати, Положення про департамент і посадовою інструкцією, тому наявні підстави для визнання протиправним та скасування наказу Рахункової палати від 13.04.2023 № 111-к «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 ».

Відповідачем під час розгляду даного спору, не було доведено обґрунтованості/пропорційності та законності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Інші доводи та обґрунтування сторін не перевіряються судом, оскільки не спростовують висновків суду по суті спору.

Судові витрати по сплаті судового збору підлягають розподілу, згідно норм ч. 1 ст. 139 КАС України відповідно до якої при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Рахункової палати України про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Рахункової палати від 13.04.2023 № 111-к «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_8 ».

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Рахункової палати України на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три гривні 60 коп).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 24 травня 2024 р.