Справа № 160/7150/24
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 травня 2024 року Справа 160/7150/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярова М.М., перевіривши матеріали зустрічного адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

19.03.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 , в якій позивач просить:

-стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 454896,24 гривень.

21.03.2024 судом здійснено запит щодо зареєстрованого місця проживання відповідача до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

24.04.2024 від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надійшла відповідь на запит суду від 21.03.2024, в якій зазначено, що в реєстрі територіальної громади відомості про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 на території міста Дніпра відсутні.

Аналогічна за своїм змістом відповідь надійшла до суду 30.04.2024.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №160/7150/24, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Цією ж ухвалою суду витребувано у фізичної особи ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ): докази узгодження податкових повідомлень-рішень №2-0463 від 03.10.2022, №2-0463 від 03.10.2022, №2-0463 від 03.10.2022, №13-0463 від 03.10.2022; №06-0461 від 30.04.2021, №06-0461 від 30.04.2021, №06-0461 від 30.04.2021, №06-0461 від 30.04.2021; №9-0462 від 02.03.2021; №9-0462 від 02.03.2021, №9-0462, №9-0462 від 02.03.2021, №9-0462 від 02.03.2021, №9-0462 від 02.03.2021; №12-0463 від 22.09.2022; №9-0462 від 02.03.2021, №9-0462 від 02.03.2021; №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021 №05-0463 від 13.05.2021, №05-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0828921 -2405-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №0-0463 від 13.05.2021, №1-0463 від 22.09.2022; та докази сплати боргу (за наявності).

Копія ухвали суду надіслана учасникам справи.

Також, про відкриття провадження у справі повідомлено відповідача в порядку, визначеному статтею 130 КАС України, через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

06.05.2024 від представника відповідача адвоката Губи В.В. надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи.

07.05.2024 представник відповідача в приміщенні суду з матеріалами справи ознайомлена, фотокопії зняла.

21.05.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов зустрічний адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:

-визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області за періоди 2021 2022 роки на загальну суму 454896,24 грн. з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, та з податку на землю.

Частинами 1 та 2 статті 178 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали поданого зустрічного позову у справі, судом встановлено, що зустрічний позов ОСОБА_1 подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, та підлягає залишенню без руху з наступного.

Статтею 160 КАС України викладено вимоги до оформлення позовної заяви та її обов`язкові реквізити.

В порушення п.3 ч. 5 ст. 160 КАС України в зустрічному позові не зазначено ціну позову.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

При цьому, відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, предметом оскарження до адміністративного суду у розумінні ч.1 ст. 5 КАС України можуть бути рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправним відповідного рішення, дій чи бездіяльності відповідача.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Як слідує з позовних вимог, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області за періоди 2021 2022 роки з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та з податку на землю.

Водночас, такі позовні вимоги є неконкретизованими, оскільки не дають зрозуміти, які саме податкові повідомлення-рішення позивач за зустрічним позовом просить визнати протиправними та скасувати, зважаючи на те, що податкове повідомлення-рішення є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень, а відтак має свій номер та дату прийняття.

Наведене свідчить про абстрактність та невизначеність заявлених позовних вимог, тому є необхідність їх конкретизації. Водночас, суд позбавлений можливості визначати зміст позовних вимог замість позивача на власний розсуд.

За наведених обставин, позивачу за зустрічним позовом слід подати уточнений зустрічний позов, в якому зазначити ціну позову та конкретизувати позовні вимоги щодо реквізитів (номери та дати) податкових повідомлень-рішень, які позивач просить визнати протиправними та скасувати, а також подати копію цього уточненого зустрічного позову відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, оскільки відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Частиною 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання адміністративного позову, в силу положень ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Згідно з ч. 2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 3028,00грн.

За змістом приписів пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20грн. та не більше 15140,00грн.

Суд враховує усталену практику Верховного Суду України, згідно з якою вимоги про скасування ППР є вимогами майнового характеру, оскільки ними фактично змінено майновий стан позивача.

За практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, у справі Щокін проти України) реалізація податковим органом своєї функції щодо здійснення контролю за правильністю нарахування та сплати суб`єктом господарювання податків, наслідком якої є винесення рішення, що впливає на склад майна позивача, є втручанням до його майнових прав, а отже й вимога про визнання протиправним такого рішення суб`єкта владних повноважень є майновою.

Відтак, у разі незгоди з винесеним податковим органом податковим повідомленням-рішенням як таким та подання позову про його скасування, позивач зобов`язаний сплатити судовий збір за ставкою, передбаченою для майнового спору .

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.07.2019 по справі № 826/17147/18).

З огляду на викладене, вимоги про визнання протиправними та скасування ППР, якими визначені грошові зобов`язання позивачу за зустрічним позовом, є вимогами майнового характеру, а не немайнового, як помилково зазначає представник адвокат Губа В.В..

До зустрічного позову додано квитанцію про сплату судового збору №4845-2546-4315-5171 від 21.05.2024 у розмірі 1211,20 грн.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що судовий збір за подання зустрічного позову у цій справі сплачено не в повному обсязі.

Разом з цим, відсутність відомостей щодо ціни зустрічного позову, а також конкретизованих позовних вимог щодо дати та номері податкових повідомлень-рішень, які позивач просить визнати протиправними та скасувати, унеможливлює вирахування судом суми судового збору, що належить до сплати за позовні вимоги майнового характеру, що заявлені.

За таких обставин, позивачу слід надати докази сплати судового збору за подання до суду цього зустрічного позову, сплаченого в установленому порядку та розмірі, тобто за ставкою, передбаченою для майнового спору (1% ціни позову, але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00грн., та з урахуванням сплачених платежів).

Також, відповідно до п.5 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За змістом ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Як слідує із заявлених позовних вимог, позивач просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, та з податку на землю, за періоди 2021 2022 роки.

Водночас, до суду позивач звернулась із даним зустрічним позовом лише 21.05.2024.

В порушення ч.6 ст.161 КАС України не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Заявнику недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 у справі №521/21851/16-а, від 31.03.2021 у справі №240/12017/19).

Таким чином, позивачеві за зустрічним позовом слід подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом, вказавши обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, зустрічний позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 161, 169, 171, 178, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічний адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Встановити позивачеві за зустрічним позовом строк - п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків зустрічного позову шляхом подання до суду:

- уточненого зустрічного позову, в якому зазначити ціну позову та конкретизувати позовні вимоги щодо реквізитів (номери та дати) податкових повідомлень-рішень, які позивач просить визнати протиправними та скасувати, а також подати копію цього уточненого зустрічного позову відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі;

- доказів сплати судового збору за подання до суду цього зустрічного позову, сплаченого в установленому порядку та розмірі, тобто за ставкою, передбаченою для майнового спору (1% ціни позову, але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00грн., та з урахуванням сплачених платежів) за наступними банківськими реквізитами суду:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA 4004632

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із цим зустрічним позовом, вказавши обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки зустрічного позову, який залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, зустрічний позов буде повернуто у відповідності до положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Бухтіярова