Справа № 580/10907/23
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2024 року справа № 580/10907/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Харківського національного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат,

встановив:

Харківський національний університет внутрішніх справ (далі університет, позивач) подав позов до ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , відповідачка), в якому просить стягнути з відповідача на користь Харківського національного університету внутрішніх справ витрати, пов`язані з утриманням, в сумі 155989,82 грн.

В обґрунтування позовних вимог представниця позивача зазначила, що у зв`язку з достроковим звільненням відповідачки (протягом перших трьох років після закінчення навчання) у відповідності до вимог тристороннього контракту № 1420, укладеного між відповідачкою позивачем та Головним управління Національної поліції України в Сумській області, а також згідно з приписами частини сьомої статті 18 Закону України Про міліцію, Закону України Про Національну поліцію та Порядку № 261, у відповідачки виник обов`язок відшкодування витрат, пов`язаних з її утриманням у вищому навчальному закладі.

Ухвалою від 09.04.2024 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

22.05.2024 відповідачка подала до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду, в якій зазначила, що позивач без поважних причин пропустив місячний строк звернення до суду, встановлений ч. 5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.

За наслідками розгляду вказаної заяви суд зазначає таке.

Ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Аналіз вказаних приписів вказує, що у справах за позовом суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, обчислюється з дня виникнення підстав для звернення з позовом.

Суд врахував, що можливість звернення навчального закладу із позовом про стягнення відшкодування у судовому порядку нерозривно пов`язано із відмовою курсанта добровільно відшкодувати витрати на його утримання у вищому навчальному закладі.

Так, відповідно до Порядку № 261 позивач має вручити під підпис або надіслати повідомлення із зобов`язанням протягом 30 діб з моменту отримання такого повідомлення відшкодувати витрати із зазначенням їхнього розміру та реквізитів рахунку для перерахування коштів, за для того, щоб забезпечити можливість добровільно відшкодувати витрати на навчання і лише, у разі відмови, може звернутися до суду.

Вказані висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 30 серпня 2022 року у справі № 480/8200/20.

Суд врахував, що у рішенні від 01.03.2023 у справі № 480/8200/20 (набрало законної сили 21.09.2023) Черкаський окружний адміністративний суд встановив обставину отримання 28.09.2022 відповідачкою повідомлення позивача про відшкодування витрат на навчання.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, у позивача виникли підстави для звернення із цим позовом із 28.10.2022 (через місяць після вручення позивачці повідомлення про відшкодування витрат на навчання) та відповідно тримісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України сплив 28.01.2023. Натомість цей позов поданий до суду 16.11.2023 (вх. суду від 17.11.2023 № 50716/23), тобто з пропуском вищевказаного строку.

З урахуванням встановлених обставин, доводи представниці позивача про те, що строк для добровільного відшкодування спірних сум у відповідачки сплив 29.10.2023 як на підставу звернення із цим позовом 16.11.2023, суд вважає необґрунтованими.

Частинами 1-4 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на пропуск строку для звернення до адміністративного суду, позивачу необхідно було навести поважні причини його пропуску, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин. Разом з тим, заяву про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами поважності причин його пропуску представниця позивача до суду не подала.

Суд зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст. ст. 122, 160, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Харківського національного університету внутрішніх справ залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті вказані вище недоліки шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК