Справа № 160/11450/24
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 травня 2024 року Справа №160/11450/24
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Калугіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 Наказу №936, винесеного 10 квітня 2024 року та підписаного начальником Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області підполковником ОСОБА_2 , - в частині застосування догани до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції - ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 позовну заяву - залишено без руху.

Надано позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Позивачем 17.05.2024 подано до суду клопотання у якому останній просив визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними, поновити такий строк та відкрити провадження у справі.

Обґрунтовуючи подане клопотання позивач зазначив, що оскаржуваний наказ отримав 15 квітня 2024 року. В той же день, адвокат Тертишна К.О., діючи в інтересах позивача, подала на начальника ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області адвокатський запит щодо надання копій матеріалів службового розслідування з позначкою надіслати або електронною поштою, або видати пред`явнику запиту нарочно. Копії матеріалів службового розслідування 30 квітня 2024 року отримав позивач та 01.05.2024 передав адвокату. Крім того, зазначив, що у зв`язку із тим, що позивача в період з 15.04.2024 по 15.06.2024 відряджено в інший підрозділ поліції для участі у розслідуванні особливо тяжкого кримінального провадження, скаржитись щодо затягування надання відповідь раніше було об`єктивно неможливо через несення службових обов`язків (копія наказу на відрядження надається). Зу рахуванням отримання матеріалів службового розслідування 01 травня 2024 року адвокатом Тертишною К.О. було завершено підготування позовної заяви (про що свідчить відмітка системи на кожному аркуші позову) та в цей же день направлено відповідачу (підтвердженням є квитанція про електронну відправку) і до суду. Тобто, фактично позов подано та доставлено до суду 01 травня 2024 року, тобто з пропуском 1 дня строку, передбаченого Дисциплінарним статутом. Судом позовну заяву зареєстровано та опрацьовано лише 02 травня 2024 року. Враховуючи вищевикладене, вважаєо вказані причини пропуску строку на 1 день - поважними та просить його поновити.

Суд, дослідивши матеріали справи та подане клопотання, виходить з наступного.

Ухвалою від 07.05.2024 суд дійшов висновку, що у контексті даного спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, законодавець пов`язав виникнення права на оскарження застосованого до поліцейського дисциплінарного стягнення, у виді догани (в даному випадку), та обчислення строку на таке оскарження - з моменту ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Предметом позову є пункт 2 наказу № 936 від 10 квітня 2024 року в частині застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції - ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Відповідно до долученої позивачем копії спірного наказу, останній ознайомився з ним 15.04.2024, про що свідчить відповідна відмітка на наказі та не оспорюється позивачем.

З огляду на викладене позивач ознайомившись з наказом мав 15 днів на його оскарження (до 30.04.2024).

Відповідно до матеріалів справи, позов сформовано та подано представником позивача в системі "Електронний суд" 01.05.2024.

Разом з тим, судом позов зареєстровано 02.05.2024.

Таким чином, фактично до суду з даним позовом позивач звернувся 01.05.2024, тобто з пропуском 15-денного строку звернення до суду, передбаченого Дисциплінарним статутом НП України.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Викладене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24 лютого 2021 року у справі №9901/313/20, Верховного Суду у постановах від 17 березня 2021 року у справі №160/3121/20, від 18 березня 2021 року у справі №320/2915/20 та ін.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд звертає увагу на висновки Верховного Суду викладені у постанові від 20.01.2021 у справі № 1140/2209/18 про те, що суди при вирішенні питання щодо поновлення строків повинні звертати увагу на усі доводи позивача, на тривалість строку, який пропущено, на поведінку позивача протягом цього строку, на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк з поважних причин.

Європейський Суд з прав людини вже звертав увагу на те, що «застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірною гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року). Порядок застосування пункту 1 статті 6 до проваджень в судах апеляційної або касаційної інстанцій залежить від особливостей конкретного провадження, враховуючи при цьому повноту провадження у національній правовій системі та роль суду касаційної інстанції у цьому провадженні; умови прийнятності касаційної скарги можуть бути жорсткішими, ніж для апеляційної скарги (див., наприклад, рішення у справі ««Булфрахт Лтд» проти Хорватії» (Bulfracht Ltd v. Croatia), заява № 53261/08, п. 35, від 21 червня 2011 року)». (рішення у справі «ТОВ «Фріда проти України» (набуло статусу остаточного 08.03.2017)).

З огляду на викладене, з урахуванням незначної тривалості строку, який пропущено (1 день), а також здійснення позивачем дій щодо отримання матеріалів службового розслідування з метою належного захисту своїх прав, суд дійшов висновку, що наведені позивачем у клопотанні причини пропуску строку звернення до суду є поважними, тривалість пропуску строку - несуттєвою, а тому клопотання про поновлення строку звернення до суду є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Спір виник з публічно-правових відносин та згідно зі статтею 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і має розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України, справа підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду.

Поданий адміністративний позов відповідає вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі судом не встановлено.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Як встановлено судом вище, згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати протиправною та скасувати пункт 2 наказу начальника Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області №936 від 10 квітня 2024 року.

Відповідний наказ міститься в матеріалах справи.

Однак, відповідачем у позові визначено ГУНП в Дніпропетровській області.

З огляду на викладене, предметом оскарження є саме рішення Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.

Суд також зазначає, що, відповідно до ч.ч. 3-6 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже, суд роз`яснює позивачу його право на надання згоди/незгоди на заміну первісного відповідача - Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області належним відповідачем - Дніпровським районним управлінням поліції ГУНП в Дніпропетровській області, яке позивач може реалізувати шляхом подання відповідного клопотання.

Керуючись ст. 48, ст. 160, ст. 161 ст. 162, ст. 171, ст. 257, ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати наведені ОСОБА_1 причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом поважними.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене провадження в адміністративній справі.

Повідомити сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення (виклику) учасників справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/.

Розгляд і вирішення справи здійснювати одноособово суддею Калугіною Н.Є.

Роз`яснити позивачу його право на надання згоди/незгоди на заміну первісного відповідача - Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області належним відповідачем - Дніпровським районним управлінням поліції ГУНП в Дніпропетровській області, яке позивач може реалізувати шляхом подання відповідного клопотання.

Роз`яснити відповідачу про необхідність подати до суду відзив на позов, а також всі письмові та електронні докази - у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, дотримуючись, вимог ст. 162 КАС України.

Роз`яснити позивачу про необхідність подати відповідь на відзив - у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позов, у разі його подання відповідачем, дотримуючись вимог ст. 163 КАС України.

Роз`яснити відповідачу про необхідність подати заперечення, дотримуючись вимог ст. 164 КАС України - у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив, у разі його подання позивачем.

Роз`яснити учасникам справи, що справа буде розглянута у порядку спрощеного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі, відповідно до ст. 258 КАС України.

Звернути увагу учасників справи на належні їм процесуальні права і обов`язки, що передбачені статтями 44, 45, 47 КАС України.

Копії даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Калугіна