Справа № 580/11785/23
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Штульман І.В.

суддів: Маринчак Н.Є.,

Черпака Ю.К.,

при секретарі судового засідання Верес П.О.,

за участю: позивача ОСОБА_1 та його представника - адвоката Дашицького Р.Л.; представників відповідача - Скрипника О.О. та Орлова Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

08 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернувся в Черкаський окружний адміністративний суд з позовною заявою, яку уточнив 26 грудня 2023 року, до Департаменту патрульної поліції про:

- визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту патрульної поліції від 24 листопада 2023 року №641 "Про застосування до працівників УПП в Черкаській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту патрульної поліції від 13 грудня 2023 року №1701 о/с "По особовому складу" щодо звільнення його зі служби в поліції;

- поновлення його на службі в поліції на посаді командира взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області у спеціальному званні лейтенанта поліції з 14 грудня 2023 року.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону України "Про Національну поліцію", визнавши, що накладене відповідачем на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірно із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин є справедливим.

Не погодившись з судовим рішенням суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 (надалі - позивач, апелянт), посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, подав апеляційну скаргу, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що за відсутності вступившого в законну силу обвинувального вироку стосовно нього та не завершенням процесу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2023 року № 0000220, Черкаським окружним адміністративним судом неправильно застосовані норми матеріального права, передбачені статтями 19, 62, 124 Конституції України. Апелянт ОСОБА_1 вважає, що суд першої інстанції не врахував, що оспорюваними рішеннями відповідача до нього застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення без урахування відсутності обставин вчинення ним проступків, що дискредитують звання поліцейського рядового і начальницького складу, позитивних характеристик, численних грамот та подяк, відсутності інших дисциплінарних стягнень під час служби в поліції. Також, на його думку, судом першої інстанції не було взято до уваги, що він є учасником бойових дій, у складі полку спеціального призначення «ІНФОРМАЦІЯ_1» в/ч НОМЕР_1 у період 2014-2018 років проходив службу у зоні бойових дій на території Донецької та Луганської областей, де отримав бойове поранення, а у 2022 році захищав Україну від збройної агресії, обороняючи в місті Маріуполь завод «Азовсталь», за що має державні нагороди: медаль «За військову службу Україні» та орден «За мужність».

В судових засіданнях позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дашицький Р.Л. підтримали апеляційну скаргу у повному обсязі та просили її задовольнити.

Скрипка О.О. та Орлов Р.М. , - представники відповідача, заперечують проти апеляційної скарги ОСОБА_1 у повному обсязі, вважаючи, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

Апеляційний суд витребував у сторін документи, що підтверджують нагородження позивача орденом «За мужність» та медаллю «За військову службу Україні», оскільки до матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 долучив ксерокопії орденської книжки (а.с.21) та посвідчення до медалі (а.с.22) у закритому стані.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, мотивуючи це слідуючим.

З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що наказами начальника Департаменту патрульної поліції:

- від 27 липня 2020 року за №537 о/с позивача ОСОБА_1 призначено на посаду поліцейського взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції;

- від 21 листопада 2022 року за №1436 о/с - призначено на посаду командира зазначеного взводу.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 27 вересня 2023 року №1986 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" призначено службове розслідування за фактом внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13 липня 2023 року №0000220 за ознаками скоєння командиром взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 191, частиною другою статті 345 Кримінального кодексу (далі - КК) України.

Підставою для призначення та проведення службового розслідування слугувала доповідна записка начальника управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_5 від 27 вересня 2023 року за вх. №86105 про те, що 27 вересня 2023 року близько 06 години ранку працівники Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки спільно з слідчими Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, відповідно до ухвали Печерського районного суду міста Києва про надання дозволу у кримінальному провадженні від 13 липня 2023 року за №0000220 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 191, частини другої статті 345 КК України, прибули на проведення обшуку в адміністративній будівлі та підсобних приміщеннях управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, за адресою: місто Черкаси, вулиця Лесі Українки, 21 та на стаціонарному посту поліції в місті Умань, який знаходиться на 210 км автодороги М-05 "Київ-Одеса".

За результатами службового розслідування Департаментом патрульної поліції видано наказ від 24 листопада 2023 року №641 "Про застосування до працівників УПП в Черкаській області ДПП дисциплінарного стягнення", пунктом 1 якого на позивача ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 13 грудня 2023 року №1701 о/с "По особовому складу", відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Не погоджуючись із вищезазначеними наказами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення його зі служби в поліції, ОСОБА_1 звернувся до суду із цим позовом.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про Національну поліцію" визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статей 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників Міністерства внутрішніх справ визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У пункті 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень пунктів 1, 4, 7 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку №893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VІ та VІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби. За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

27 вересня 2023 року старшим слідчим Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань оголошено підозру ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 28, частиною другою статті 365 КК України.

В матеріалах справи міститься висновок службового розслідування, затверджений 26 жовтня 2023 року начальником Департаменту патрульної поліції генералом поліції третього рангу Євгенієм Жуковим (а.с.66 - 153 том І), з якого вбачається, що позивач ОСОБА_1 за попередньою змовою з інспектором взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, налагодили злочинну схему розкрадання зі службових автомобілів паливно-мастильних матеріалів, що виділяються управлінню патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції для виконання службових обов`язків.

Матеріалами службового розслідування встановлено, що 01 липня 2023 року о 07 годині 20 хвилин, за місцем проживання поліцейського взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_6 , на власному автомобілі марки "Інфініті", державний номерний знак НОМЕР_2 , приїхав інспектор взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_4., який запропонував ОСОБА_6 сісти до вказаного автомобіля для розмови, на що останній погодився. Під час руху ОСОБА_4 , перебуваючи за кермом вказаного автомобіля, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, перевищуючи службові повноваження, почав наносити ОСОБА_6 , який сидів на передньому пасажирському сидінні, удари кулаком правої руки в область голови та тулуба. ОСОБА_4 привіз ОСОБА_6 на територію станції технічного обслуговування, що розташована в тому ж населеному пункті по АДРЕСА_1 . Туди ж невдовзі приїхав лейтенант поліції ОСОБА_1 , який в порушення частини першої статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", разом з ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, перевищуючи службові повноваження, нанесли ОСОБА_6 удари в район тулуба та голови. У подальшому, ОСОБА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, перевищуючи службові повноваження, зняв з однострою ОСОБА_6 металевий карабін, надягнув його собі на кулак та наніс останньому не менше чотирьох ударів в область ребер.

З висновку спеціаліста в галузі судово-медичної експертизи Уманського міжрайонного відділення судово-медичної експертизи Черкаського обласного бюро судово-медичної експертизи від 10 липня 2023 року №312 вбачається, що ОСОБА_6 заподіяно тілесні ушкодження, які відносяться до категорії ушкоджень середньої тяжкості.

Відповідно до пункту 3 висновку службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", статей 38, 42 Закону України "Про запобігання корупції", пунктів 1, 2, 5, 6, 11 та 13 частини третьої статті 1, пункту 6, 7, 8 частини першої статті 3, частини п`ятої статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців другого, третього та шостого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, підпунктів 2.2.1, 2.2.2., 2.2.12, 2.2.17, 2.2.23, 2.2.30, 2.2.37 пункту 2.2 розділу 2 посадової інструкції командиром взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28 вересня 2020 року №2001, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу, що позивач ОСОБА_1 , склавши Присягу працівника Національної поліції України, присягнув вірно служити українському народові, дотримуючись Конституції України та законів України, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Службовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 будь-яких дій, направлених на своєчасне виявлення та запобігання вчинення протиправних дій зі сторони своїх підлеглих, як і виявлення всіх учасників, які мали відношення до розкрадання паливно-мастильних матеріалів та нанесення тілесних ушкоджень співробітнику не здійснив.

Висновки службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення та уточнення ступеня вини особи, поясненнями позивача ОСОБА_1 не спростовуються. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є повне доведення вини ОСОБА_1 в ході службового розслідування.

З долучених до матеріалів справи характеристик вбачається, що позивач володіє організаторськими здібностями і був авторитетом для поліцейських.

За даними Департаменту патрульної поліції з особової справи ОСОБА_1 , позивач є учасником бойових дій, державними нагородами, відзнаками Верховної Ради України чи Кабінету Міністрів України він не заохочувався.

В судовому засіданні 21 травня 2024 року по цій справі позивач пояснив, що ксерокопії документів у закритому стані ордена «За мужність» та медалі «За військову службу Україні» помилково долучено до матеріалів позовної заяви його батьком.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало скоєння дій, які підпадають під визначення дисциплінарного проступку: недотримання законодавства, порушення норм професійної та службової етики, що призвело до значного зниження авторитету поліції серед населення, а тому відповідачем правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Враховуючи зазначені обставини і докази у їх сукупності, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірно із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам громадянам, у зв`язку з чим застосування до командира взводу патрульної поліції в місті Умань управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим, оскільки позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII.

Щодо посилання позивача ОСОБА_1 на те, що підставою для пом`якшення дисциплінарного стягнення є його попередні заслуги перед Батьківщиною, колегія апеляційного суду враховує правові висновки по аналогічним адміністративним справам, зазначені у постановах Верховного Суду від 03 травня 2019 року у справі №810/2073/16 та від 07 березня 2024 року у справі №420/3952/20, відповідно до яких вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Щодо посилання позивача на відсутність вироку суду в кримінальній справі, колегія суддів зауважує, що Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, що відсутність факту притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Наведена правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22 жовтня 2020 року по справі №826/3499/18, від 14 липня 2022 року по справі №520/1795/19.

Обставини, які пом`якшують покарання, перелічені в статті 66 КК України, повинні враховуватися при завершенні кримінального провадження № 0000220.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 та не вбачає підстав для зміни або скасування рішення суду першої інстанції, а аргументи та доводи позивача та його представника не спростовують висновків суду і не вказують на наявність порушень судом норм матеріального та процесуального права.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: Н.Є. Маринчак

Ю.К. Черпак

Повний текст постанови складено: 22 травня 2024 року