Справа № 340/10374/23
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року м.Кропивницький Справа № 340/10374/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасічника Ю.П., розглянув за правилами загального позовного провадження адміністративну справу:

за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. В.Перспективна, 55, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25000, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу;

за зустрічним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. В.Перспективна, 55, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25000, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

20.12.2023 Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу в розмірі 109663 грн. по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, по військовому збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Ухвалою суду від 26.12.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі, без повідомлення (виклику) сторін.

29.01.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень (т.1а.с.95-102).

Ухвалою суду від 29.01.2024 зустрічний позов прийнято до розгляду спільно із первісним позовом про стягнення податкового боргу. Справу призначено до розгляду у загальному провадженні, підготовче судове засідання призначено на 12.03.2024 (т.1а.с.224,225).

Ухвалою суду від 12.03.2024 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 28.03.2024 (т.2а.с.9).

Первісний позов обґрунтовано тим, що за ОСОБА_1 рахується податковий борг в сумі 109 663 грн., в тому числі:

-по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування код класифікації доходів бюджету 11010500 в сумі 561,17 грн.,

нараховано платником самостійно за 2022 рік. Податкова декларація про майновий стан і доходи № від 16.02.2023 по терміну сплати 31.07.2023 в сумі 561,17 грн., не сплачено;

-по військовому збору, що сплачується за результатами декларування код класифікації доходів бюджету 11011001 в сумі 46,76 грн.,

нараховано платником самостійно за 2022 рік. Податкова декларація про майновий стан і доходи № від 16.02.2023 по терміну сплати 31.07.2023 в сумі 46,76 грн., не сплачено;

-по податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки код класифікації доходів бюджету 18010200) в сумі 5679,20 грн., який сформувався за рахунок несплати грошових зобов`язань, а саме:

податкове повідомлення-рішення №0-1106- НОМЕР_2 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 262,69 грн.;

податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 344,11 грн.;

податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 2721,87 грн.;

податкове повідомлення-рішення №0124121 -2408-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 372,78 грн.;

податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 1977,75 грн., які направлено платнику засобами поштового зв`язку 09.06.2023 та вручено 13.06.2023 року.

По податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (код класифікації доходів бюджету 18010300) в сумі 103 375,87 грн., який сформувався за рахунок несплати грошових зобов`язань, а саме:

за 2020 рік податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 26593,74 грн.;

за 2021 рік податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 36855,42 грн.;

за 2022 рік податкове повідомлення-рішення №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 по терміну сплати 12.08.2023 в сумі 39926,71 грн.

Вищезазначені податкові повідомлення-рішення направлені платнику податків ОСОБА_1 (рнокпп: НОМЕР_1 ) засобами поштового зв`язку та вручені -13.06.2023 року.

Обґрунтовуючи зустрічний позов ОСОБА_1 вказує, що Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області не вірно визначені податкові зобов`язання за об`єктами, зокрема, вказує, що згідно із договором купівлі-продажу 7/100 частини комплекту будівель від 19.09.2013 року, ОСОБА_1 придбано у власність нерухоме майно - 7/100 частин комплексу будівель, а саме частину Адмінбудинку, цегляного, літ «А», що включає такі приміщення: коридор « 1», площею 27,5 кв.м,; кабінет « 2», площею 15,0 кв.м.; кабінет «З», площею 33,9 кв.м.; кабінет « 4», площею 11,2 кв. м.; коридор « 5», площею 5,4 кв.м.; коридор « 6», площею 27,9 кв.м.; кабінет « 7», площею 15,1, кв.м.; кабінет « 8», площею 17,6 кв.м.; кабінет « 9», площею 19,9 кв.м.; кабінет « 10», площею 18,0 кв.м.; кабінет « 11», площею 290,4 кв.м.; коридор «І», площею 15,0 кв. м; кінобудка « 23», площею 20,0 кв.м.; зал « 24», площею 458,1 кв.м. Об`єкт складає 7/100 частини комплексу будівель розташованих за адресою: АДРЕСА_2 (пункт 1.1. договору).

Таким чином, загальна площа Комплексу, який перебуває у власності ОСОБА_1 складає 975,0 кв.м.

Натомість, у податкових повідомленнях-рішеннях:

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 26 593,74 грн., за 2021 рік (т.1а.с.51),

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 36 855,42 грн., за 2022 рік (т.1а.с.52),

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 39 926,71 грн., за 2023 рік (т.1а.с.53),

здійснюється розрахунок податкового зобов`язання із площі 1228.51 кв.м., що суперечить вимогам пунктів 266.2. 266.3. статті 266 Податкового кодексу України.

Також, ОСОБА_1 вказує, що визначаючи базу оподаткування (площа) за податковими повідомленнями-рішеннями:

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 1977,75 грн. (т.1а.с.54);

- №-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 2512,49 грн. (т.1а.с.55);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 2721,87 грн. (т.1а.с.56);

- №-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 270,87 грн. (т.1а.с.57);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 344,11 грн. (т.1а.с.58);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 372,78 грн. (т.1а.с.59), ГУ ДПС України в Кіровоградській області, за об`єктами: домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 безпідставно включено площу підвалу (т.2а.с.25-27).

Розглянувши долучені до справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується первісний та зустрічний позови, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд дійшов наступних висновків.

Розглядаючи первісний позов суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 265.1.1 пункту 265.1 статті 265 ПК України податок на майно складається в тому числі із податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Згідно з підпунктом 266.1.1 пункту 266.1, підпункту 226.2.1 пункту 266.2 статті 266 ПК України платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Згідно з п.п. 266.3.1 п. 266.3 ст. 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.

Відповідно до п.п. 14.1.129 п. 14.1 ст. 14 ПК України об`єкти житлової нерухомості - будівлі, віднесені відповідно до законодавства до житлового фонду, дачні та садові будинки.

Будівлі, віднесені до житлового фонду, поділяються на такі типи: а) житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Житлові будинки поділяються на житлові будинки садибного типу та житлові будинки квартирного типу різної поверховості. Житловий будинок садибного типу - житловий будинок, розташований на окремій земельній ділянці, який складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень; б) прибудова до житлового будинку - частина будинку, розташована поза контуром його капітальних зовнішніх стін, і яка має з основною частиною будинку одну (або більше) спільну капітальну стіну; в) квартира - ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання; г) котедж - одно-, півтораповерховий будинок невеликої житлової площі для постійного чи тимчасового проживання з присадибною ділянкою; ґ) кімнати у багатосімейних (комунальних) квартирах - ізольовані помешкання в квартирі, в якій мешкають двоє чи більше квартиронаймачів (п.п.14.1.129.1 п. 14.1.129 п. 14.1 ст. 14 ПК України).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 19.09.2013 набув у власність 7/100 частини комплексу будівель за адресою: АДРЕСА_2 , а саме частину Адмінбудинку, цегляного, літ «А», що включає такі приміщення: коридор « 1», площею 27,5 кв.м,; кабінет « 2», площею 15,0 кв.м.; кабінет «З», площею 33,9 кв.м.; кабінет « 4», площею 11,2 кв. м.; коридор « 5», площею 5,4 кв.м.; коридор « 6», площею 27,9 кв.м.; кабінет « 7», площею 15,1, кв.м.; кабінет « 8», площею 17,6 кв.м.; кабінет « 9», площею 19,9 кв.м.; кабінет « 10», площею 18,0 кв.м.; кабінет « 11», площею 290,4 кв.м.; коридор «І», площею 15,0 кв. м; кінобудка « 23», площею 20,0 кв.м.; зал « 24», площею 458,1 кв.м. (т.1а.с.66,67).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме, відомостей про складові частини нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 (т.1а.с.209-215), площа об`єктів нерухомості належних ОСОБА_1 складає 975,0 кв.м.

Натомість, ГУ ДПС в Кіровоградській області здійснюючи нарахування податкового зобов`язання базою оподаткування взяв за основу площу 1228,51 кв.м. (т.2а.с.18-20).

Таким чином, суд дійшов висновку про протиправність дій ГУ ДПС в Кіровоградській області під час нарахування податкового зобов`язання за податковими повідомленнями-рішеннями:

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 26 593,74 грн., за 2021 рік (т.1а.с.51),

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 36 855,42 грн., за 2022 рік (т.1а.с.52),

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 39 926,71 грн., за 2023 рік (т.1а.с.53),

а тому вказані рішення підлягають скасуванню, а також підлягає скасуванню податкова вимога №0-1128 від 12.09.2023 року в частині суми податкового боргу в розмірі 103375,87 грн. (т.1а.с.13).

Щодо податкового зобов`язання визначеного податковими повідомленнями-рішеннями:

- №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 1977,75 грн. (т.1а.с.54);

- №-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 2512,49 грн. (т.1а.с.55);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 2721,87 грн. (т.1а.с.56);

- №-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 270,87 грн. (т.1а.с.57);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 344,11 грн. (т.1а.с.58);

- №0-1106- UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 372,78 грн. (т.1а.с.59), суд зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 266.1.1 пункту 266.1 статті 266 ПК України платниками податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Згідно з підпунктом 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 ПК України об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка.

За приписами підпункту 266.3.1 пункту 266.3 статті 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.

Відповідно до підпункту 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 ПК України база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.

Згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 статті 266 ПК України обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості у такому порядку: за наявності у власності платника податку об`єкта (об`єктів) житлової нерухомості, у тому числі його частки, що перебуває у власності фізичної чи юридичної особи - платника податку, загальна площа якого перевищує 300 квадратних метрів (для квартири) та/або 500 квадратних метрів (для будинку), сума податку, розрахована відповідно до підпунктів «а» - «г» цього підпункту, збільшується на 25000 гривень на рік за кожен такий об`єкт житлової нерухомості (його частку) (пункт «ґ»).

Обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.

Відповідно до підпункту 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 ПК України об`єкти житлової нерухомості - будівлі, віднесені відповідно до законодавства до житлового фонду, дачні та садові будинки.

За приписами підпункту 14.1.129.1 підпункту 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 ПК України будівлі, віднесені до житлового фонду, поділяються на такі типи:

а) житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Житлові будинки поділяються на житлові будинки садибного типу та житлові будинки квартирного типу різної поверховості. Житловий будинок садибного типу - житловий будинок, розташований на окремій земельній ділянці, який складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень;

б) прибудова до житлового будинку - частина будинку, розташована поза контуром його капітальних зовнішніх стін, і яка має з основною частиною будинку одну (або більше) спільну капітальну стіну.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме, відомостей про об`кт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 (т.1а.с.212), ОСОБА_1 є власником домоволодіння загальною площею 297,9 кв.м., житлова площа 128,3 кв.м.

Зазначаючи про протиправність дій ГУ ДПС в Кіровоградській області ОСОБА_1 , вказує, що до складу бази оподаткування не повинна включатись площа підвалу у вказаному домоволодінні (70,5 кв.м.), а тому для розрахунку бази оподаткування має братись площа 227,4 кв.м.

В даному випадку суд погоджується з доводами ГУ ДПС в Кіровоградській області про те, що базою оподаткування в даному випадку є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток, а не лише придатні до проживання приміщення.

Тобто, за наявності у власності фізичної особи - платника податку житлового будинку податок на майно, відмінне від земельної ділянки, обчислюється із загальної площі такого об`єкта нерухомості, незалежно від площі допоміжних приміщень такого будинку.

Оскільки належне ОСОБА_1 на праві власності домоволодіння є за своєю категорією житловим будинком, то й розташоване під таким житловим будинком приміщення підвалу (погребу) входить до загальної площі об`єкта житлової нерухомості та до бази оподаткування податком на майно, відмінне від земельної ділянки.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що первісний позов підлягає частковому задоволенню в частині стягнення податкового боргу в розмірі 6287,13 грн.

Зустрічний позов належить задовольнити в частині визнання протиправними та скасуванні податкових повідомлень-рішень: №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 26 593,74 грн., за 2021 рік; №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 36 855,42 грн., за 2022 рік; №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 39 926,71 грн., за 2023 рік та податкової вимоги №0-1128 від 12.09.2023 року в частині суми податкового боргу в розмірі 103375,87 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Під час звернення до суду із зустрічним позовом ОСОБА_1 , сплачено судовий збір в розмірі 2212,39 грн. (т.1а.с.219).

Зважаючи на часткове задоволення зустрічного позову (94% сум податкового зобов`язання, яке підлягало стягненню за первісним позовом), на користь ОСОБА_1 належить стягнути 2079,64 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Щодо витрат на правничу допомогу суд зазначає наступне.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом справи представником ОСОБА_1 надано договір від 09.01.2024 та платіжну інструкцію від 11.01.2024 №125 (т.2а.с.32,33).

Проте представником позивача не надано суду розрахунків витрат, інших документів, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.

Неподання стороною, на користь якої ухвалено судове рішення, розрахунку (детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із виду робіт, необхідних для надання правничої допомоги) позбавляє іншу сторону можливості спростовувати ймовірну неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу.

За таких обставин суд дійшов висновку, що про відсутність підстав для стягнення витрат на професійну правничу допомогу адвоката.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 382, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Первісний позов Головного управління ДПС у Кіровоградській області до ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) податковий борг розмірі 6287,13 грн.

В задоволенні решти первісного позову відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 26 593,74 грн., за 2021 рік; №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 36 855,42 грн., за 2022 рік; №0-1106-UA0055821 від 30.05.2023 в сумі 39 926,71 грн., за 2023 рік; податкову вимогу №0-1128 від 12.09.2023 року в частині суми податкового боргу в розмірі 103375,87 грн.

В задоволенні решти зустрічних позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області () судовий збір в розмірі 2079,64 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК