Справа № 380/9296/24
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

22 травня 2024 рокусправа № 380/9296/24
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак Уляна Володимирівна, перевіривши матеріали позовної заяви Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій та скасування постанови, -

в с т а н о в и л а :

Красненська селищна рада Золочівського району Львівської області звернулася до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якій просить:

- визнати протиправною діяльність головного державного виконавця Батюк Мар`яни Василівни щодо накладення штрафу у розмірі 5100 грн, винесену при примусовому виконанні виконавчого листа №380/6407/20 від 26.05.2021, виданого Львівським окружним адміністративним судом у виконавчому провадженні ВП № 73790310;

- скасувати Постанову головного державного виконавця Батюк Мар`яни Василівни про накладення штрафу у розмірі 5100 грн, винесену при примусовому виконанні виконавчого листа № 380/6407/20 від 26.05.2021, виданого Львівським окружним адміністративним судом у виконавчому провадженні ВП № 73790310.

У зв`язку з тим, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою судді від 07 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху, а позивачеві надано строк для усунення виявлених недоліків, а саме для подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (м.Львів, вул.Чоловського, 2, 79018) в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали, зокрема: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

16.05.2024 позивач звернувся до суду зі заявою про виконання ухвали суду, в якій зазначив що позовна заява Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції була підписана головою селищної ради 26.04.2024 та зареєстрована за вихідним №03-08/529 від 26.04.2024 відповідно до номенклатури та інструкції з діловодства Красненської селищної ради. Цього ж дня передана для надіслання до Львівського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд», де було сформовано та створено в електронному кабінеті відповідно до зразків заяв позовну заяву та за електронним підписом селищного голови відправлено за функціоналом «направити до суду» до належного суду. Після підписання та відправлення позовної заяви у електронному кабінеті позовна заява набула статусу «Відправлено». Наведене вище свідчить про недосконалу роботу системи «Електронний суд», а тому просить суд визнати це поважною причиною пропуску строку для подання позовної заяви та поновити строк для звернення до суду та відкрити провадження у справі.

Надаючи оцінку доводам представника позивача щодо стоку звернення позивача з позовом до суду, суд зазначає наступне.

В ухвалі від 06 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху, суд, проаналізувавши позовні вимоги, зробив висновок про те, що спірна постанова ВП № 73790310 про накладення штрафу у розмірі 5100 грн винесена державним виконавцем 10.04.2024 та вручена позивачу 16.04.2024 (вх. №03-07), таким чином, останнім днем закінчення встановленого Законом десятиденного строку звернення до суду із цим позовом було 26.04.2024. Водночас, до суду позивач звернувся 30.04.2024, тобто з пропущенням строку, визначеного пунктом 1 частини 2 статті 287 КАС України.

Суд критично оцінює доводи представника позивача, викладені у заяві про виконання ухвали суду від 16.05.2024 про те, що позовна заява була підписана головою селищної ради 26.04.2024 та зареєстрована за вихідним №03-08/529 від 26.04.2024 та цього ж дня відправлена до суду через систему «Електронний суд», оскільки як слідує з такої позовної заяви, така сформована в системі «Електронний суд» та підписана представником позивача лише 30.04.2024, цього ж дня і зареєстрована в суді за вх. №33391 від 30.04.2024.

Суд зауважує, що згідно з підпунктом 24 пункту 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

За змістом підпункту 28 пункту 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС дата та час підписання документа в Електронному суді, а також дата та час його надсилання автоматично зберігаються і не підлягають корегуванню.

Згідно з підпунктом 39 пункту 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.

З огляду на наведені положення, дата та час підписання позовної заяви в Електронному суді, а також дата та час її надсилання автоматично зберігаються і не підлягають корегуванню. Така позовна заява реєструється судом в день її надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час.

Натомість, реєстрація вхідної чи вихідної кореспонденції позивачем є односторонньою дією і не може бути самостійним доказом її надсилання до суду у певну дату.

Схожий правовий висновок був викладений Верховним Судом в постанові від 19.01.2024 у справі № 500/2604/22.

При цьому, жодних доказів подання позову до суду 26.04.2024, збоїв в системі «Електронний суд» матеріали справи не містять.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20 (постанова від 02.12.2021) досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

В даному випадку аргументи представника позивача щодо звернення до суду з позовом 26.04.2024 та неналежної роботи системи «Електронний суд» не підтверджені жодними належними доказами, тому суд відхиляє такі.

Водночас, необхідно зазначити про те, що законодавче обмеження строку звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 (справа Мельник проти України) погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також вказав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Статтею 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч.ч.1, 2 вказаної статті, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи пропуск встановленого законом десятиденного строку звернення до суду з вищевказаними вимогами та відсутність обґрунтованих причин пропуску такого строку, суд приходить висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п.1 ч.4 ст.169 КАС України, а саме повернення позовної заяви.

Таким чином, позовна заява підлягає поверненню позивачеві, якому слід роз`яснити, що згідно ч.8 ст.169 вищевказаного Кодексу, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.169, 171, 243, 248, 250, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій та скасування постанови повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяБратичак Уляна Володимирівна