Справа № 260/7985/23
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 рокуЛьвівСправа № 260/7985/23 пров. № А/857/6013/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Бруновської Н.В. та Запотічного І.І.,

з участю секретаря судового засідання - Василюк В.Б.,

а також сторін (їх представників):

від позивача не з`явився;

від відповідача - не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу представника адвоката Шаранича Сергія Сергійовича, діючого на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.02.2024р. про залишення без розгляду позовної заяви представника адвоката Шаранича Сергія Сергійовича, діючого на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу за порушення законодавства про автомобільний транспорт (суддя суду І інстанції: ОСОБА_2 , час та місце постановлення ухвали суду першої інстанції: 21.02.2024р., м.Ужгород; дата складання повного тексту ухвали суду першої інстанції: не вказана),-

В С Т А Н О В И В:

Оскаржуваною ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.02.2024р. в порядку ч.3 ст.45 КАС України позовну заяву представника адвоката Шаранича С.С., діючого на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах Фізичної особи-підприємця /ФОП/ ОСОБА_1 , до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу за порушення законодавства про автомобільний транспорт, залишено без розгляду (а.с.187-189).

Не погодившись із вказаною ухвалою, її оскаржив представник адвокат Шаранич С.С., діючий на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах ФОП ОСОБА_1 , який у поданій апеляційній скарзі просить ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що в своїй сукупності призвело до помилкового залишення позову без розгляду (а.с.197-201).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що дійсно представником позивача були заявлені клопотання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви та подані додаткові пояснення по справі. Кожне з вказаних клопотань були обґрунтованими, до них долучені відповідні докази для відкладення розгляду справи, вчинення судом процесуальних дій і прийняття законного рішення.

Подання адвокатом таких клопотань не можна розцінювати як форму умисних дій з метою затягування процесу. Такі дії, які здійснені в інтересах позивача, містять єдиний намір - розгляд справи з дотриманням всіх принципів КАС України, одним з головних та пріоритетних яких є - верховенство права та справедливий розгляд справи, з дотриманням прав усіх учасників процесу.

У кожному з клопотань у прохальній частині зазначалося про те, що надіслання такого процесуального документа не варто розцінювати як зловживанням своїми процесуальними правами та способом затягування судового процесу, а є вимушеними діями внаслідок збігу обставин.

За таких обставин вважає, що судом першої інстанції не було встановлено сукупності умов для застосування положень ст.45 КАС України, а тому підстави для залишення позовної заяви без розгляду є відсутніми.

Інший учасник справи не подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.4 ст.229 КАС України не здійснювалося. Також в порядку ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Також колегія суддів ухвалила відхилити клопотання представника позивача, що надійшло електронною поштою до апеляційного суду 21.05.2024р. (а.с.234-235), про відкладення апеляційного розгляду справи через перебування адвоката в іншому судовому процесі, оскільки доказів здійснення представництва в справі № 308/2486/17 заявник не надав.

Водночас, розглядувана справа стосується оскарження процесуального рішення суду ухвали про залишення позовної заяви без розгляду; матеріали справи містять всі необхідні докази для правильного вирішення спірного питання, що не вимагає обов`язкової участі сторін в судовому засіданні.

Додатково колегія суддів враховує, що відповідно до ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Він не буде відповідальним за відкладення, викликані станом його здоров`я, оскільки вони пов`язані з форс-мажорними обставинами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Як слідує з матеріалів справи, 14.09.2023р. за допомогою системи «Електронний суд» представник адвокат Шаранич С.С., діючий на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах ФОП ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про застосування адміністративно-господарського штрафу № ПШ 008248 від 27.07.2023р. щодо ФОПа ОСОБА_1 , яка винесена Відділом державного нагляду (контролю) у Закарпатській обл. Державної служби України з безпеки на транспорті (а.с.1-9).

Ухвалою суду від 18.09.2023р. відкрито провадження в справі; вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження; залучено до участі в справі в якості співвідповідача Державну службу України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) (а.с.15).

Під час розгляду справи представник позивача до суду не з`являвся, при цьому подав суду клопотання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви та подані додаткові пояснення по справі.

Постановляючи спірну ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що в розглядуваних діях представника позивача має місце неповага до суду, оскільки у зв`язку з поданням представником позивача зазначеного позову, суд вчиняв процесуальні дії згідно вимог КАС України, а саме: неодноразово виносив процесуальні ухвали, направляв судові повідомлення, викликав представників сторін в судові засідання, витрачаючи на це час та ресурси.

Суд констатував, що представник позивача, подаючи сім разів клопотання про відкладення судових засідань, не надаючи клопотання про проведення судового розгляду за відсутності позивача, не представляючи письмові докази, про які зазначав у клопотаннях, зловживав своїми правами.

Колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність очевидних підстав для залишення цього позову без розгляду, виходячи з таких міркувань.

Згідно з п.9 ч.3 ст.2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Відповідно до ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1).

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі (ч.2).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.4).

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснення процесуальних дій (бездіяльності) зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, які вигідні особі, все ж таки можуть існувати.

Колегія суддів зауважує, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.

Слід враховувати, що наведений у ч.2 ст.45 КАС перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Із змісту спірної ухвали слідує, що судом вказано на заявлення представником позивача семи клопотань про відкладення розгляду справи. Також суд наголосив на шостому клопотанні від 25.01.2024р. про оголошення перерви для надання додаткових доказів, отриманих на його адвокатські запити, хоча такі докази в місячний строк не були представлені. Сьоме клопотання представника позивача подано 21.02.2024р., стосується відкладення розгляду справи через зайнятість в іншому судовому засіданні, однак доказів такого не представлено.

Із матеріалів справи убачається, що під час судового розгляду представником позивача були заявлені наступні заяви, подані такі клопотання:

клопотання про відкладення розгляду справи від 31.10.2023р. через участь представника позивача у слідчих діях у рамках кримінального провадження № 0000008 від 18.02.2023р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.209 КК України у якості представника власника майна ОСОБА_3 , які були призначені у Територіальному управлінні Бюро економічної безпеки у Закарпатській обл.; на підтвердження клопотання додано витяг з ЄРДР та копію ордеру на власника майна ОСОБА_3 (а.с.115-116, 117);

клопотання про відкладення розгляду справи від 22.11.2023р. по причині участі представника позивача в іншій справі № 308/18102/21, розгляд якої відбувався в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської обл.; на підтвердження до вказаного клопотання додано скріншот з офіційної сторінки Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської обл. у справі № 308/18102/21 (а.с.127-129);

клопотання про відкладення розгляду справи від 30.11.2023р. у зв`язку із участю представника позивача в іншій справі № 308/20489/23, розгляд якої відбувався в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської обл.; на підтвердження до вказаного клопотання долучено скріншот з офіційної сторінки Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської обл. в справі № 308/20489/23 (а.с.135-137);

клопотання про відкладення розгляду справи від 22.12.2023р. по причині участі представника позивача у слідчих діях у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027, у Слідчому відділі Управління Служби безпеки України в Закарпатській обл. в якості адвоката свідка ОСОБА_3 (а.с.161-164);

додаткові письмові пояснення у справі № 260/7985/23 від 22.12.2023р. (а.с.143-160);

заява про оголошення перерви від 25.01.2024р., оскільки відповіді на адвокатські запити, надіслані в інтересах позивача засобами поштового зв`язку на офіційні адреси та продубльовані на офіційні електронні адреси до Регіонального центру ГСЦ МВС в Закарпатській обл. (філія ГСЦ МВС) та до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Львівській, Івано-Франківській та Закарпатській обл., не отримані (а.с.170-173);

клопотання про відкладення розгляду справи від 20.02.2024р. в зв`язку з участю представника позивача в іншій кримінальній справі № 304/2515/23 у якості представника апелянта ТзОВ «Файнест Альянс», розгляд якої призначено у Закарпатському апеляційному суді; на підтвердження участі до вказаного клопотання додано скріншот з офіційної сторінки Закарпатського апеляційного суду із зазначенням справи № 304/2515/23 (а.с.183, 185).

Виходячи з викладеного, колегія суддів не убачає в діях представника позивача зловживання процесуальними правами шляхом заявлення безпідставних клопотань про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, оскільки такі були обґрунтовані адвокатом участю в інших судових процесах або в проведенні слідчих дій. Також до клопотань, заяв представника позивача долучалися підтвердження обставин, які зумовили ним вчинення таких процесуальних дій.

Водночас, приписами ст.205 КАС України регламентовані дії суду у випадку повторної неявки позивача (його) представника до суду, якими суд першої інстанції в розглядуваній справі не скористався.

Також матеріалами справи стверджується та обставина, що в призначені судом судові засідання представники відповідача також не прибули, що стверджується довідками секретаря (а.с.119, 130, 138, 165, 178).

Відповідно до ч.ч.3 і 4 ст.229 КАС України технічний запис та протокол судового засідання після закінчення судового засідання долучаються до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання та долучення його до матеріалів справи визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ст.230 КАС України у судовому засіданні секретар забезпечує ведення протоколу судового засідання.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування адміністративного суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді (суддів), секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, встановлені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

У матеріалах справи є відсутніми процесуальні документи (протоколи судових засідань), які б підтверджував те, що 31.10.2023р., 22.11.2023р., 30.11.2023р., 22.12.2023р., 25.01.2024р. відбулись судові засідання, в яких були вирішені заявлені клопотання/заяви представника позивача.

Також довідки, складені секретарем судового засідання про відсутність фіксування судового процесу, не є документами належної форми такої процесуальної дії.

Окрім цього, спірна ухвала винесена в порядку письмового провадження, при цьому процесуального рішення про перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження суд не приймав.

Додатково колегія суддів звертає увагу на помилковість залишення судом без розгляду поданої позовної заяви, оскільки такі наслідки зловживання процесуальними правами не передбачені ч.3 ст.45 КАС України.

Натомість, вказана норма надає суду можливість залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, при цьому така дія не стосується заяв по суті справи чи позовної заяви.

Такий висновок слідує із аналізу приписів ч.2 ст.45 КАС України, яка у відповідних випадках вживає термін «позов»; також такий випадок не передбачений нормою ст.240 КАС України, яка передбачає випадки залишення позову без розгляду.

Окрім цього, у розглядуваному випадку суд визнав зловживанням подачу представником позивача клопотань та заяв про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, а не звернення із відповідним позовом до суду.

Оцінюючи в сукупності вищевикладене, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що за наведених умов в суду першої інстанції не було правових підстав для залишення позовної заяви представника адвоката Шаранича С.С., діючого на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах ФОП ОСОБА_1 , без розгляду на підставі ч.3 ст.45 КАС України, а тому оскаржувана ухвала суду є безпідставною, а відтак не відповідає вимогам закону, через що підлягає скасуванню.

Згідно ч.3 ст.312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на викладене, враховуючи приписи п.4 ч.1 ст.320 КАС України, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, як винесена із порушенням норм процесуального права, що призвело до помилкового залишення позовної заяви без розгляду, із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Питання відшкодування апелянту понесених судових витрат у вигляді сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги підлягає вирішенню згідно ст.139 КАС України судом першої інстанції за результатами кінцевого вирішення розглядуваного спору по суті.

Керуючись ст.139, ч.4 ст.229, ч.3 ст.243, ст.ст.310, 312, ч.2 ст.313, п.4 ч.1 ст.320, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника адвоката Шаранича Сергія Сергійовича, діючого на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від імені та в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.02.2024р. про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 260/7985/23 - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді Н. В. Бруновська
І. І. Запотічний
Дата складання повного тексту судового рішення: 22.05.2024р.