Справа № 520/6170/24
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 травня 2024 р. № 520/6170/24
Акціонерне товариство "Харківський машинобудівний завод "СВІТЛО ШАХТАРЯ" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що розрахунки коригування передбачали зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальникам, а тому саме постачальники повинні були складати такі РК та надсилати їх Товариству як отримувачу товарів/послуг. Тому, лише після отримання позивачем цих РК від контрагентів-постачальників міг починатися відлік установлених ПК України граничних термінів реєстрації відповідних РК у ЄРПН.
Щодо податкової накладної № 113 від 19.07.2022 позивач зауважив, що в межах операційного дня направлена позивачем на реєстрацію в ЄРПН за допомогою ліцензованого програмного забезпечення «M.E.Doc» 15.08.2022 в установлені п. 201.10 ст. 210 ПК України граничні строки. Однак, з незалежних від позивача причин, зазначена ПН протягом 14 календарних днів мала статус «Очікується доставка» і зареєстрована в ЄРПН лише 29.08.2023. При цьому, до моменту реєстрації цієї ПН в ЄРПН позивач звертався до Податкового органу із скаргою, а потім зі зверненням щодо наявності збою у роботі системи «M.E.Doc» та технічних помилок у роботі ЄРПН, просило Податковий орган врахувати дану обставина та не застосовувати у подальшому штрафних санкцій до позивача за несвоєчасну реєстрацію ПН №113 від 19.07.2022.
Щодо решти ПН /РК позивач зазначив, що враховуючи, що строк дії карантину подовжено, керуючись пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України - штраф за порушення позивачем граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не застосовується. Також, послався на помилкове застосування відповідачем норм щодо обчислення штрафних санкцій.
Ухвалою суду від 14.03.2024 у справі відкрито спрощене провадження та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, позивачу - відповідь на відзив.
У відзиві відповідач вказав, що норма п. 52 прим. 1 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних санкцій за порушення термінів нарахування, декларування та сплати податків і зборів на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) не застосовується з 27.05.2022 на період дії воєнного стану.
Позивач, не погодившись з доводами відзиву, надав відповідь на відзив, в якій додатково аргументував вимоги позовної заяви та просив суд їх задовольнити.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Справа розглянута з урахуванням строків перебування судді у відпустці.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного.
Головним управлінням ДПС у Харківській області проведена камеральна перевірка Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "СВІТЛО ШАХТАРЯ" щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) за звітний (податковий) період грудень 2021 року, січень, лютий, червень, липень, жовтень 2022 року, січень, березень, квітень 2023 року.
Керуючись п. п. 56.2, 56.3 ст. 56 ПК України, 02.01.2024 Товариство звернулося зі скаргою на податкове повідомлення-рішення до Державної податкової служби України. Відповідно до рішення про результати розгляду скарги №5059/6/-99-00-06-03-01-06 від 26.02.2024, ДПС України залишила без змін податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області, а скаргу Товариства, без задоволення.
Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що прийняте з порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся з позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).
З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України.
Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
У той же час, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX) установлено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
У період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.
Оцінюючи в контексті наведених норм права та висновків Верховного Суду щодо їх застосування, які викладені у постанові від 30 січня 2024 року у справі № 280/4484/23, фактичні обставини реєстрації в ЄРПН кожної з податкових накладних, які були предметом камеральної перевірки, суд зазначає таке.
Податкові накладні №2 від 31.12.2021, №1 від 31.12.2021, №176 від 31.12.2021, №177 від 31.12.2021, №2 від 31.01.2022, №1 від 31.01.2022, №164 від 31.01.2022, №165 від 31.01.2022 складені в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а тому граничним строком реєстрації такої податкової накладної в ЄРПН є 27 травня 2022 року включно. Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН 23.06.2022, 04.07.2022, тобто з порушенням граничного строку реєстрації на 27 та 38 днів відповідно, що відображено податковим органом в акті перевірки. Розмір штрафної санкції становить 20% та 30% відповідно, суми податку на додану вартість, зазначених в таких податкових накладних.
Щодо розрахунку розміру штрафних санкцій, передбачених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, суд зазначає наступне.
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997 року № 1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.
Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.
Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.
А тому, розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим.
Таким чином, зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
Суд зазначає, що до податкових накладних №73 від 22.03.2023, №74 від 30.03.2023, №75 від 24.04.2023, №76 від 26.04.2023 відповідачем правомірно застосовано штраф у розмірі 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних.
Слід вказати, що позивач іншою підставою для скасування спірного податкового повідомлення-рішення зазначає те, що контролюючий орган при визначенні граничних термінів реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних не враховував дат їх отримання ТОВ АТ "Харківський машинобудівний завод "СВІТЛО ШАХТАРЯ" від постачальників (продавців) товарів/послуг, а керувався виключно датами складення відповідних розрахунків коригування, що суперечить вимогам чинного законодавства. На підтвердження факту несвоєчасного отримання РК від постачальників позивач надав копії витягів з програмного забезпечення М.Е.Dос (скріншоти).
Абз 3 пункту 192.1 статті 192 ПК України роз`яснює види розрахунків коригування, а саме: Pозрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку - 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
З наданих до матеріалів справи доказів встановлено, що:
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 22.02.2022 № 1 до податкової накладної від 22.02.2022 № 28, відповідно до якого за п. І розділу А, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 12 164,60 грн., отриманий від контрагента 14.07.2022 в 23:35:28, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 20.07.2022 в 08:03:54, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 10.01.2023 № 3 до податкової накладної від 10.01.2023 № 9, відповідно до якого за п. І розділу А, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 67 449,20 грн., отриманий від контрагента 10.02.2023 в 16:02:00, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 10.02.2023 в 16:31:04, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 13.01.2023 № 4 до податкової накладної від 13.01.2023 № 12, відповідно до якого за п. І розділу А, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 15 565,20 грн., отриманий від контрагента 10.02.2023 в 16:02:03, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 10.02.2023 в 16:30:39, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 03.06.2022 № 38 до податкової накладної від 29.04.2022 № 24, відповідно до якого за п. І розділу А, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 9875,00 грн., отриманий від контрагента 30.06.2022 09:42:27, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 04.07.2022 в 13:25:18, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 06.06.2022 № 40 до податкової накладної від 21.04.2022 № 17, відповідно до якого за п. І розділу, А сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 13 525,00 грн., отриманий від контрагента 01.07.2022 13:55:35, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 04.07.2022 в 13:25:19, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 13.10.2022 № 1443 до податкової накладної від 13.10.2022 № 1407, відповідно до якого за п. І розділу А, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту (-) (+), становить «-» 699,80 грн., отриманий від контрагента 31.10.2022 в 12:53:12, відправлений та доставлений для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 08.11.2022 в 09:26:20, що підтверджено відповідними квитанціями та повідомленнями;
Таким чином, суд приходить до висновку, що зазначені вище розрахунки коригування до податкових накладних, зареєстровані АТ "Харківський машинобудівний завод "СВІТЛО ШАХТАРЯ" в Єдиному реєстрі податкових накладних своєчасно та без порушення вимог, передбачених п. 192.1 ст.192, Податкового кодексу.
Щодо реєстрації податкової накладної № 113 від 19.07.2022, слід зазначити наступне.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).
Згідно п.5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.п.11-15 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.
За результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
При цьому, за приписами п.3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно п.14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
Відповідно до п.15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З викладеного слідує, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 17.04.2018 у справі № 820/6330/16.
З аналізу вказаних норм вбачається, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.
Крім того, строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 03.04.2020 у справі № 160/5380/19.
У цьому контексті встановлена нормою п.120-1.1 ст.120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10.06.2019 у справі №802/1825/16-а, від 12.07.2019 у справі № 0940/1600/18.
Досліджуючи обставини направлення позивачем вищевказаної податкової накладної, судом встановлено, що відповідно до відомостей з програми електронного документообігу " ОСОБА_1 " "Властивості документа", долучених до матеріалів справи 15 серпня 2022 року позивачем надіслано до контролюючого органу податкову накладну № 113 від 19.07.2022.
На підтвердження зазначених обставин надано протоколи руху документа/звіта зі скріншотів програми від 15.08.2022 щодо спірної податкової накладної, де зазначено: « 15.08.2022 11:49 Підписано співробітником», « 15.08.2022 11:49 Підписано печаткою», « 15.08.2022 11:49 Очікується доставка», « 29.08.2022 17:19 Очікується доставка», « 29.08.2022 17:19 Повідомлення», « 29.08.2022 17:19 Квитанція № 1».
Згідно з Інструкцією про застосування комп`ютерної програми "М.Е.Dос" (модуль "Звітність") податкові накладні створюються в комп`ютерній програми "1С бухгалтерія" і імпортуються в програму "М.Е.Dос" для їх перевірки, підписання та відправки на електронну адресу державної податкової служби.
У стовпці "Створено" вказується час та дата початку роботи над документом для його відправки на реєстрацію. Після цього ставиться печатка юридичної особи. Для проставлення печатки застосовується сертифікат печатки, після чого натискається команда "Відправити" і звіт надсилається на поштову адресу Центрів обробки електронних звітів.
Положеннями пункту 7.2.6 вказаної Інструкції передбачено наявність "Протоколу роботи з документом", який містить всі записи про всі операції і події з документом із вказанням дати та часу їх здійснення.
Функція цього протоколу - "Очікується доставка" свідчить про те, що податкові накладні відправлені, очікується доставка до податкового органу, про факт якої буде свідчити квитанції №1, яка надсилається платнику податків не пізніше наступного дня.
Таким чином, долученими позивачем скриншотами сервісу електронного документообігу "M.E.Doc" та протоколами з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді підтверджується, що позивач, надіславши податкову накладну № 113 від 19.07.2022 -15.08.2022 об 11:49 відповідно, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації вищевказаних податкових накладних.
Водночас, відповідачем не надано суду доказів несправності засобів телекомунікаційного зв`язку платника податків чи інших доказів на підтвердження наявності вини позивача у порушенні граничного строку направлення на реєстрацію податкової накладної.
Проте, у порушення вимог п.201.10 ст.201 ПК України контролюючим органом не надіслане позивачу протягом операційного дня направлення податкової накладної квитанції в електронному вигляді у текстовому форматі про прийняття зазначеної податкової накладної або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної, з незалежних від позивача причин, тобто з причин, які не залежали від його волі.
Таким чином, у зв`язку з недотриманням контролюючим органом обов`язку із надіслання платнику податку квитанції про прийняття розрахунків коригування або про їх неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації розрахунків коригування, із врахуванням правових наслідків, передбачених п.201.10 ст.201 ПК України, відповідно до приписів якого, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.01.2018 у справі №806/832/17.
За приписами п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Аналіз зазначеної норми дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.
Суд зазначає, що з огляду на встановлені в ході розгляду справи обставини, позивачем вжито заходів щодо реєстрації податкової накладної №113 від 19.07.2022 у строк, встановлений п.201.10 ст.201 ПК України та їх фактична реєстрація відбулася, про що зазначено в акті перевірки та підтверджується матеріалами справи.
З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивачем вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкової накладної є відсутньою, що, відповідно, виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини.
А відтак, висновки контролюючого органу про порушення позивачем п.201.10 ст.201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації податкової накладної № 113 від 19.07.2022 в Єдиному державному реєстрі податкових накладних є необґрунтованими.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем не пропущено встановлений граничний строк реєстрації податкової накладної № 113 від 19.07.2022, а тому відсутні підстави для застосування відповідачем штрафних санкцій, передбачених п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.
У контексті вищевикладеного, суд зазначає, що в разі встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства наслідком є визнання такого акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину, пункт, речення рішення або рішення в частині нарахування певної суми окремого виду податку чи збору, накладення штрафних (фінансових) санкцій в якійсь сумі.
При цьому, судом встановлено протиправність нарахування штрафних санкцій в порядку пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України за несвоєчасну реєстрацію ПН/РК №113 від 19.07.2022, №2020317 від 03.02.2022, №1 від 22.02.2022, №38 від 03.06.2022, №40 від 06.06.2022, №1443, від 13.10.2022, №3 від 10.01.2023, №4 від 13.01.2023.
Щодо решти ПН/РК №2 від 31.12.2021, №1 від 31.12.2021, №176 від 31.12.2021, №177 від 31.12.2021, №2 від 31.01.2022, №1 від 31.01.2022, №164 від 31.01.2022, №165 від 31.01.2022, №73 від 22.03.2023, №74 від 30.03.2023, №75 від 24.04.2023, №76 від 26.04.2023, позивачем не доведено підстав обґрунтованості та правомірності нарахування штрафних санкцій по вказаним ПН/РК.
Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню в частині застосування до позивача штрафу за несвоєчасну реєстрацію ПН/РК у розмірі 180689 грн. 45 коп.
Відповідно до ч. 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За приписами ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому, суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
За результатами розгляду справи суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог та скасування податкового повідомлення-рішення в частині застосування штрафних санкцій на суму 180689 грн. 45 коп., що становить 97 %.
Таким чином, з Головного управління ДПС в Харківській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь АТ "Харківський машинобудівний завод "СВІТЛО ШАХТАРЯ" підлягає стягненню судовий збір у сумі 2937,16 грн. ((3028 грн. х 97 %) : 100%).
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова