Справа № 520/13806/23
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення заяви

22 травня 2024 р. Справа № 520/13806/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2023, просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 з 07.12.2022 щомісячної доплати до пенсії в сумі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 «Про додатковий соціальний захист деяких категорій осіб»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області призначити ОСОБА_1 з 07.12.2022 щомісячну доплату до пенсії в сумі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист деяких категорій осіб», з виплатою сум недоплачених доплат;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплачувати ОСОБА_1 пенсію без обмеження її максимальним розміром.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2023 по справі №520/13806/23 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2023 по справі № 520/13806/23 скасовано в частині повернення позову щодо позовних вимог за період з 07.12.2022 та направлено справу до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду в цій частині. В іншій частині ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2023 по справі № 520/13806/23 залишено без змін.

Відповідно до Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.11.2023 зазначена справа передана на розгляд судді.

Ухвалою суду від 08.11.2023 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 263 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач 13.11.2023 подав до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій заявив додаткові позовні вимоги про: визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 перерахованої пенсії згідно довідок Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23, та 350/4.1/12-23 та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 згідно до наданих Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції довідок про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23 та 350/4.1/12-23.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 заяву про збільшення розміру позовних вимог по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 по справі № 520/13806/23 скасовано. Справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області в частині збільшених позовних вимог про визнання бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 перерахованої пенсії згідно довідок Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23, та 350/4.1/12-23 протиправною та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 згідно до наданих Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції довідок про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23 та 350/4.1/12-23 направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Відповідно до Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.05.2024 зазначена справа в частині збільшених позовних вимог передана на розгляд судді.

При вирішенні питання щодо прийняття до провадження заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог суд вважає за необхідне вказати наступне.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно із частиною 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Зміст статті 160 КАС України передбачає, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За змістом статті 160 КАС України предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Позивач розпоряджається своїми правами відносно предмета спору, підстав позову та розміру позовних вимог на власний розсуд, але це право обмежене певними стадійними вимогами.

Отже, наведені норми процесуального закону обмежують право позивача змінювати одночасно предмет та підстави позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в низці постанов Верховного Суду, зокрема від 30.11.2018 у справі №806/1723/17, від 10.12.2019 у справі №923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 09.07.2020 у справі № 922/404/19.

Згідно приписів частини першої ст. 47 КАС України, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Ними будуть: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про їх наявність чи відсутність.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

У свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

У контексті викладеного, суд зазначає, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16, від 31.07.2020 у справі №826/11947/18.

З матеріалів справи судом встановлено, що при зверненні з первісним позовом до суду позивач заявив позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що полягає у невиплаті ОСОБА_1 з 07.12.2022 щомісячної доплати до пенсії в сумі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 «Про додатковий соціальний захист деяких категорій осіб» та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області призначити ОСОБА_1 з 07.12.2022 щомісячну доплату до пенсії в сумі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист деяких категорій осіб», з виплатою сум недоплачених доплат, без обмеження пенсії максимальним розміром.

Тобто, предметом заявленого позивачем первісного позову була виплата позивачу пенсії з урахуванням щомісячної доплати до пенсії в сумі 2 000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист деяких категорій осіб» та виплата пенсії без обмеження її максимальним розміром.

Звертаючись із заявою про збільшення позовних вимог позивач заявив додаткові позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 перерахованої пенсії згідно довідок Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23, та 350/4.1/12-23 та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 згідно до наданих Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції довідок про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 02.06.2023 за номерами 348/4.1/12-23, 349/4.1/12-23 та 350/4.1/12-23.

Тобто, при зверненні з заявою про збільшення розміру позовних вимог фактично позивач заявив три додаткові позовні вимоги, при розгляді яких підлягало б з`ясуванню питання щодо права позивача на перерахунок пенсії на підставі трьох різних довідок про розмір грошового забезпечення.

Слід вказати, що обґрунтування заявлених первісних позовних вимог відрізняється від обґрунтування тих позовних вимог, які заявляються позивачем у поданій ним заяві про збільшення позовних вимог. Спірні правовідносини утворилися за різні періоди та регулюються різними нормами нормативно-правових актів. Спільний розгляд заявлених позивачем первісних та додаткових позовних вимог жодним чином не сприяє досягненню процесуальної економії, ефективнішому використанню процесуальних засобів, адже первісні та додатково заявлені позовні вимоги не випливають одна з одної та додатково заявлені позовні вимоги не стосуються тих самих обставин, на яких ґрунтується первісний позов.

Більш того, суд зазначає, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Суд відмічає, що заява позивача про збільшення розміру позовних вимог фактично містить три нові позовні вимоги, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду. Обґрунтування позову, зазначене в первісній позовній заяві щодо виплати щомісячної доплати в розмірі 2 000,00 грн відповідно до постанови КМУ № 713 та виплати пенсії без обмеження максимальним розміром, жодним чином не стосується додатково заявлених позовних вимог щодо перерахунку пенсії позивача на підставі довідок про розмір грошового забезпечення, виданих Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції.

Викладене вказує, що позивачем фактично подано до суду не заяву про збільшення розміру позовних вимог, а заяву про одночасну зміну предмета та підстави позову у спосіб доповнення позовних вимог, фактичних та правових підстав новими, що адміністративно-процесуальним законом не допускається.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) про те, що позивач має право змінити лише предмет або підстави позову. У цій постанові суд дійшов висновку, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Суд зазначає, що під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет. Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку. Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Отже, позивачем заявлено позовні вимоги, які мають наслідком дослідження інших обставин, що не є предметом розгляду у даній справі. Таким чином, подана позивачем заява про збільшення розміру позовних вимог не є збільшенням розміру позовних вимог, а фактично є заявою про одночасну зміну як предмета так і підстав позову, що виразилось у заявленні нових позовних вимог, які обґрунтовуються іншими підставами, наведеними у поданій заяві, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Первісні та додатково заявлені позивачем позовні вимоги між собою не пов`язані, містять різні підстави їх пред`явлення, різні обґрунтування наявності підстав для їх задоволення, а тому підлягають окремому дослідженню.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 826/19197/16, в якій Верховний Суд підкреслив, що зміна предмета позову або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, суд повертає заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас, суд роз`яснює, що в даному випадку позивач не позбавлений права звернутися до суду з новим окремим позовом у загальному порядку.

Керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити право позивача на звернення до суду з зазначеними у заяві позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН