Справа № 640/30477/20
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 травня 2024 року

м. Київ

справа №640/30477/20

адміністративне провадження №К/990/17236/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Радишевської О.Р.,

суддів - Мацедонської В.Е., Смоковича М.І.,

перевіривши касаційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року у справі №640/30477/20 за позовом ОСОБА_1 до голови Ліквідаційної комісії з питань припинення діяльності Вищого господарського суду України, Державної казначейської служби України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до голови Ліквідаційної комісії з питань припинення діяльності Вищого господарського суду України, Державної казначейської служби України, у якому просив:

- визнати протиправними дії держави Україна в особі Вищого господарського суду України, який порушив право ОСОБА_1 на отримання вихідної допомоги у розмірі 10 місячних заробітних плат за останньою посадою, що складає 1091226,60 грн внаслідок застосування норм Закону України від 27березня 2014 року № 1166-VII «Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні», які визнані неконституційними, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 15 квітня 2020 року № 2-р(ІІ)/2020;

- стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у вигляді неотриманої вихідної допомоги у розмірі 10 місячних заробітних плат за останньою посадою, що складає 1091226,60 грн, завданої законом, що визнаний неконституційним, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 15 квітня 2020 року № 2-р(ІІ)/2020.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року позов задоволено частково:

- стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 282028,17 грн;

- в іншій частині позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року змінено та викладено пункт другий його резолютивної частини у такій редакції:

« 2. Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 1091226,60 грн, завданої законом, що визнаний неконституційним, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 15 квітня 2020 року №2-р(ІІ)/2020».

В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2024 року касаційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року у справі №640/30477/20 повернуто особі, яка її подала.

02 травня 2024 року через підсистему «Електронний суд» до Суду надійшла повторна касаційна скарга Державної казначейської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року у справі №640/30477/20.

За правилами частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Проаналізувавши доводи касаційної скарги та додані до неї матеріали, Суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з таких підстав.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток позову ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що позивач у цій справі є фізичною особою і, звернувшись до суду в 2020 році, заявив одну позовну вимогу майнового характеру в розмірі 1091226,60 грн.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2102,00 грн.

Отже, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги складає 21020,00 грн (10510,00 грн х 200%)) (1091226,60 грн х 1%=10912,26 грн, що є більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510,00 грн))

Скаржник до касаційної скарги не додав документу про сплату судового збору в указаному розмірі, що свідчить про невідповідність касаційної скарги вимогам частини четвертої статті 330 КАС України.

Водночас скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати або звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовує тим, що казначейство утримується за рахунок державного бюджету та є державним органом з відповідним обсягом фінансування і затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. Також посилається на те, що у зв`язку з оголошенням в Україні воєнного стану проведення платежів проводиться з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунку з дотриманням вимог «Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року №590. Зазначає, що у період воєнного стану видатки з державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, які пов`язані із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України, тому відповідач не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити сплату судового збору.

Вирішуючи зазначене клопотання, Суд виходить з того, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України «Про судовий збір» платниками судового збору є зокрема, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оскільки скаржник не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства з питань звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати чи зменшення його розміру, підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати або звільнення від сплати судового збору відсутні.

Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 21020,00 грн та надати суду докази на підтвердження його сплати.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до норм статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху із установленням скаржнику строку для усунення її недоліку шляхом подання до суду касаційної інстанції документу про сплату судового збору у вказаному Судом розмірі та за належними реквізитами.

Керуючись статтями 169, 248, 328, 329, 330, 332 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Державної казначейської служби України у задоволенні клопотання про відстрочення сплати або звільнення від сплати судового збору.

Касаційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року у справі №640/30477/20 залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку касаційної скарги, зазначеного у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: Судді:О.Р. Радишевська В.Е. Мацедонська М.І. Смокович