Справа № 804/2353/17
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

21 травня 2024 року Справа № 804/2353/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., при секретарі судового засідання - Сергієнко В.Ю., за участі представника заявника - Малиновського Д.В. та представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - Курочкіної Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" про заміну боржника у виконавчому листі по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" до Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
25.05.2017 року постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду частково задоволено адміністративний позов по даній справі та зобов`язано Криворізьку південну об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування товариству з обмеженою відповідальністю «ЮНІСТІЛ» суми податку на додану вартість на загальну суму 4047169,00 грн.(чотири мільйони сорок сім тисяч сто шістдесят дев`ять гривень).
22.08.2017 року ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу повернуто заявнику.
08.02.2018 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист по вищевказаній справі.
11.07.2018 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду в задоволенні заяви Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про заміну сторони виконавчого провадження відкритого на підставі виконавчого листа, виданого по справі №804/2353/17 відмовлено.
08.11.2018 року постановою Третього апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області залишити без задоволення, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 липня 2018 року - без змін.
18.02.2019 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2018 та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2018 у справі №804/2353/17 повернуто.
02.09.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду замінено сторону у виконавчому листі виданому Дніпропетровським окружним адміністративним судом по справі №804/2353/17 від 08.02.2018р., а саме: боржника - Криворізьку південну об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на її правонаступника Головне управління ДФС у Дніпропетровській області.
30.04.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду призначено вказану заяву до розгляду у судовому засіданні на 15.05.2024 року.
06.05.2024 року від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшли заперечення на заяву, в яких просить відмовити в її задоволенні з огляду на закінчення строку пред`явлення до виконання, крім того, заявник не вживав необхідних заходів для вирішення питання своєчасного та належного виконання рішення суду.
15.05.2024 року у судовому засіданні оголошено перерву до 21.05.2024 року, у зв`язку з витребуванням додаткових пояснень.
20.05.2024 року від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, що відповідальним за супроводження відповідної суми ПДВ є Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, як правонаступник Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
21.05.2024 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" надійшли додаткові пояснення, в яких, з огляду на пояснення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків просив визнати явку представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у наступне судове засідання обов`язковою. Крім того, зазначено, що Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків після реєстрації ТОВ «ЮГНІСТІЛ» за новим місцем податкового обліку отримало від попереднього місця обліку платника податків дані про контрольно-перевірочну роботу, а також інформацію щодо адміністративного або судового оскарження сум грошових зобов`язань та судових справ.
21.05.2024 року у судове засідання прибули: представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ", який просив задовольнити заяву, представник Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, який у задоволенні заяви просив відмовити, від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшло клопотання про розгляд заяви за відсутності його представника, третя особа належним чином повідомлена про місце, дату та час розгляду заяви, в судове засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив. Також, у даному судовому засіданні усною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" про визнання явки представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у наступне судове засідання обов`язковою.
Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" про заміну боржника у виконавчому листі, суд зазначає наступне.
Частинами 1, 4 статті 379 КАС України передбачено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.
Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.
Отже, виконавче провадження є однією зі стадій судового провадження, яка його завершує. Ця стадія розпочинається з набранням законної сили судовим рішенням або за інших умов, установлених законом. Сторони судового провадження на даній стадії набувають відповідної процесуальної якості, а також користуються правами та несуть певні обов`язки, які зумовлені статусом сторони.
На стадії ж виконавчого провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження і заміна є прийнятною, зокрема, у правовідносинах, що допускають правонаступництво. При цьому, законодавством встановлено головну умову, за якої обов`язки боржника може бути перекладено на іншу особу, - це вибуття сторони виконавчого провадження.
Відповідно до статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Суд зазначає, що процесуальне правонаступництво передбачено не лише у зв`язку зі смертю фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а також в інших передбачених законом випадках, у тому числі в разі заміни кредитора або боржника в зобов`язанні. Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 КАС України допускається на будь-якій стадії судового процесу, включаючи стадію виконання судового рішення.
Отже, ухвала про здійснення процесуального правонаступництва на стадії виконання рішення суду є документом, що забезпечує виконання рішення та фактично є його невід`ємною частиною, а тому заміна сторони в зобов`язанні (правонаступництво) на стадії виконавчого провадження є зміною судового рішення, передбаченою чинним законодавством, що оформлюється ухвалою (стаття 52 КАС України). Оскарження такої ухвали варто розуміти як оскарження судового рішення.
Таку позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.06.2019 у справі №905/1956/15.
Суд зазначає, що "публічне правонаступництво" органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід відносно переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право цілком відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.
У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, однак за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.
Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.
У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.
Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.
Разом із тим, необхідно виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.
Фактичним (компетенційним) адміністративним (публічним) правонаступництвом - є врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок: ліквідації органу або ж посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.
Процесуальним адміністративним (публічним) правонаступництвом - є унормована можливість заміни адміністративним судом на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді 1-ї, апеляційної та касаційної інстанції (окрім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити у судовий процес як сторона чи третя особа.
При визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено те, що орган державної влади та/або орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суду слід залучити до участі у справі їх правонаступників.
У разі ж відсутності правонаступників суду необхідно залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач залучається інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого передані (або належать) функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.
Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого із публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.
Таким чином, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із суб`єктом владних повноважень.
Фактичного (компетенційного) адміністративного правонаступництва також не відбулося, адже відсутні врегульовані нормами права умови та порядок передання адміністративної компетенції.
Разом з тим, суд звертає увагу, що у разі зміни місця обслуговування (обліку) платника податків, не відбувається фактичного (компетенційного) або процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва контролюючих органів який є боржником у виконавчих листах.
Обставини, з якими Закон №1404-VIII і стаття 379 КАС України пов`язують можливість здійснення заміни сторони виконавчого провадження, у такому разі відсутні, відповідно органом, який має забезпечити виконання судового рішення та відновити права платника податків, є той, якого фактично зобов`язано рішенням суду, що набрало законної сили, вчинити певні дії.
Такі висновки узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, сформованої у постанові від 11.10.2019 у справі №812/1408/16, а також в останній із таких постанов від 29.09.2022 у справі №815/2025/17.
У розглядуваному випадку, необхідно врахувати положення Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року за №5 (надалі по тексту також Порядок №5).
Згідно підпункту 3 пункту 1 розділу II "Інтегрована картка платника" Порядку №5 інтегральна картка платника податків (надалі по тексту також ІКП) закриваються структурним підрозділом, що здійснює облік платежів, у разі проведення заходів щодо зняття з обліку платників у податкових органах у зв`язку з припиненням платника податків або відсутністю за неосновним місцем обліку об`єктів оподаткування, або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням.
Підрозділ, що здійснює облік платежів, за основним та неосновним місцем обліку закриває ІКП не пізніше наступного робочого дня після формування відомостей в частині тих податків і зборів, щодо яких відсутня заборгованість на відповідній території, та відомостей з відміткою про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.
Підрозділ, що здійснює облік платежів, закриває ІКП у територіальному органі ДПС за неосновним місцем обліку у разі відсутності об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, на відповідній території та після виконання підрозділами, які здійснюють адміністрування платежів, контрольно-перевірочні заходи, погашення боргу, адміністративне та судове оскарження, відповідних процедур щодо підтвердження повноти розрахунків по платежах, контроль за справлянням яких здійснюють податкові органи.
При цьому в інформаційній системі ІКП закриваються із встановленням дати закриття за умов:
- погашення сум податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафних санкцій та пені та/або списання сум податкового боргу, штрафних санкцій та пені;
- повернення платнику помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та/або списання до бюджетів за заявою платника;
- повернення платнику помилково та/або надміру сплачених коштів єдиного внеску та/або списання до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за заявою платника;
- відсутності розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань, податкового боргу або іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, яка може бути розстрочена (відстрочена) згідно з чинним законодавством, не погашених на дату закриття ІКП;
- повноти відображення в ІКП результатів контрольно-перевірочної роботи.
Інформація щодо нарахувань та надходжень платежів до бюджетів за платниками, у яких закриті ІКП, враховується в звітності податкових органів до кінця відповідного року, у якому відбулось таке нарахування та/або сплата.
За наявності грошових зобов`язань або податкового боргу, або неузгоджених сум грошових зобов`язань, які оскаржуються в адміністративному або судовому порядку, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо закриття ІКП до їх погашення або визнання такого боргу безнадійним та його списання у порядку, визначеному статтею 101 розділу II Кодексу.
Отже, згідно вимог Порядку №5 та з урахуванням наявності неузгоджених сум грошових зобов`язань, податковий орган не вправі здійснювати процедури щодо закриття ІКП до їх погашення або визнання такого боргу безнадійним та його списання у порядку, визначеному статтею 101 розділу II Кодексу.
При цьому заявником не надано належних доказів щодо не можливості виконати рішення суду та наявності підстав для здійснення заміни боржника на Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.
З огляду на викладене, і те, що спірні відносини не допускають правонаступництва, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про заміну боржника у виконавчому листі.
Керуючись ст.379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" про заміну боржника у виконавчому листі по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІСТІЛ" до Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Відповідно до статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 294-297 КАС України.
Повний текст ухвали складений 23.05.2024 року.
Суддя М.В. Дєєв