Справа № 140/2857/23
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року ЛуцькСправа № 140/2857/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ковальчука В.Д.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування висновку в частині,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» у 2022 році, затверджений наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604, в частині оцінювання ОСОБА_1 на посаді начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС у Волинській області.

Мотивація позивачки зводиться до того, що під час оцінювання відповідач допустив суттєві процедурні порушення, а його висновки по суті не обґрунтовано у відповідності до визначених законом вимог. Доводи щодо порушення процедури мотивовано тим, що: (1) позивачка з урахуванням часу тимчасової непрацездатності пропрацювала на посаді начальника управління податкового аудиту менше одного місяця, тому відповідно до пункту 14 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640 (далі - Порядок №640) визначення результатів щодо неї не мало проводитися; (2) затвердження висновку відбулося 20 грудня 2022 року, проте до цього її було звільнено з посади у зв`язку із застосуванням дисциплінарного стягнення відповідно до наказу від 24 жовтня 2022 року, тому процедуру оцінювання мало бути припинено з огляду на положення абзацу 2 пункту 8 названого Порядку; (3) ОСОБА_1 не отримувала від відповідача повідомлень про заплановане проведення оціночних співбесід.

Твердження позивачки про неналежність обґрунтування висновку оцінювання по суті зводяться до того, що виставлення тієї чи іншої оцінки за кожне завдання потребує наведення мотивів у розрізі змістовного наповнення критеріїв, наведених у додатку 5 Порядку №640, однак наразі відповідач цих нормативних вимог не дотримався.

З наведених підстав позивач просила позов задовольнити.

Волинський окружний адміністративний суд рішенням від 15 травня 2023 року, яке залишив без змін Восьмий апеляційний адміністративний суд постановою від 07 вересня 2023 року, відмовив у задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду у складі колегії Касаційного адміністративного суду від 20.03.2024, касаційну скаргу адвоката Цимбали Ірини Зіновіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Волинського окружного адміністративного суду від 15 травня 2023 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року скасовано, направлено справу №140/2857/23 на новий розгляд до Волинського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 03.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду.

В поданому до суду відзиві на позовну заяву представник відповідача позов не визнав та просить відмовити у його задоволенні (а.с.46-47). В обґрунтування такої позиції зазначив, що Порядком №640 визначено підстави, при наявності яких на дату прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань, державному службовцю не проводиться визначення результатів виконання завдань та затвердження висновку. Серед наведених підстав в Порядку відсутня причина перебування працівника у тимчасовій непрацездатності. Крім того, Порядком передбачено оцінювання тимчасово відсутнього державного службовця. Зокрема, визначено, що у разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. Вимог, обов`язку або можливості повідомлення чи запрошення працівника на оціночну співбесіду у такому випадку Порядком не передбачено. Зазначено лише, що у разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше. Оскільки, ОСОБА_1 на дату прийняття наказу про визначення результатів виконання завдань (18.10.2022) перебувала у трудових відносинах з ГУ ДПС у Волинській області на займаній посаді із визначеними їй завданнями не менше трьох місяців, у відповідача не було підстав не включати її у список державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій Б і В, визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2022 році.

Більше того, процедура оцінювання за посадою державної служби, яку займала ОСОБА_1 не могла бути припинена, оскільки на дату прийняття наказу про затвердження висновку щодо оцінювання результатів (20.12.2022) позивач перебувала у трудових відносинах з відповідачем. Датою звільнення ОСОБА_1 згідно наказу ГУ ДПС від 24.10.2022 №451-о Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 (зі змінами), на момент видання наказу про затвердження висновку було 26.12.2022. Припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 із займаної посади 30.01.2023, в перший день виходу на роботу після тимчасової непрацездатності.

Відповідач вказує, що Порядком №640 чітко врегульовано алгоритм проведення оцінювання результатів службової діяльності у разі тимчасової непрацездатності державного службовця. Крім того, згідно графіку проведення оціночних співбесід, вони тривали до 30.11.2022, а тимчасова непрацездатність ОСОБА_1 постійно змінювалася в датах. Більше того, вона не повідомляла свого безпосереднього керівника про довготривалу непрацездатність.

Щодо аргументів позивача щодо власне висновків по суті, то оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку. Обґрунтування виставленої оцінки зазначено безпосереднім керівником у додатку 9 до Порядку.

З приводу результатів оцінювання посадових осіб відділів, які входять в структуру управління податкового аудиту, відповідач зауважує, що завдання і ключові показники визначаються індивідуально для кожного державного службовця. При цьому береться до уваги, що виконання завдання має завершуватися досягненням конкретного результату, визначеної мети. А тому, твердження ОСОБА_1 щодо неузгодженості результатів оцінювання її як начальника управління і інших посадових осіб цього ж управління не аргументовано, так як завдання для державних службовців управління податкового аудиту різні і індивідуальні для кожного.

У відповіді на відзив (а.с.70-71) представник позивача не погодилася з відзивом на позовну заяву, та зазначила, що необхідним є встановлення не просто факту призначення та перебування особи на службі менше 3 місяців, а саме факту виконання посадових обов`язків та реальної можливості їх виконання. Вказує, що позивачка не посилається на період своєї непрацездатності як на пряму причину, чому щодо неї не могло бути затверджено висновку про оцінювання. При цьому, такий період непрацездатності зумовив виникнення ситуації, за якої з визначеними завданнями ОСОБА_1 на посаді начальника Управління податкового аудиту пропрацювала менше одного місяця. Представник позивача вказує, що в період проведення оціночних співбесід позивач дійсно перебувала у стані непрацездатності. Однак, на її думку, така обставина не позбавляє відповідача обов`язку повідомити про намір провести з позивачем таку оціночну співбесіду.

У запереченнях на відповідь на відзив (а.с.77-78) відповідач зазначив, що термін працює на займаній посаді не передбачає виключення із переліку періоду відпочинку, відпустки чи перебування у стані тимчасової непрацездатності. Оскільки матеріалами справи підтверджується, що позивачка перебувала у трудових відносинах із відповідачем і що їй були визначенні завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця на 2022 рік, то посилання позивачки на пункт 14 Прядку №640 є безпідставним.

У додаткових поясненнях (а.с.81-85) представник позивача вказує, що відповідач не надає пояснень/обґрунтувань щодо відповідності оцінювання стану виконання завдань ОСОБА_1 балом 2 та, власне, змісту таких обґрунтувань. Крім того, представник позивача вважає, що встановлений пунктом 14 Порядку №640 строк означає не просто хронологічні рамки працевлаштування особи на конкретній посаді, а період реального виконання трудової функції праці з визначеними завданнями. Також представник позивача зауважує, що Порядок №640 передбачає, що період тимчасової непрацездатності є тією обставиною, яка зумовлює застосування балу не підлягає оцінюванню.

Представник відповідача у додаткових поясненнях (а.с.87-89) зазначив, що оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку. Обґрунтування виставленої оцінки зазначено безпосереднім керівником у додатку 9 до Порядку. Представник відповідача зазначає, що наведені критерії для визначення балу 2 згідно додатку №5 Порядку не є виключними, оскільки серед наведених прикладів міститься вказівка і на інші, шляхом вживання частки тощо. Фактично, головним критерієм для вказаної оцінки є завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб.

Представник відповідача звертає увагу, що позивачка займала посаду начальника управління податкового аудиту, а тому серед завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби на 2022 рік переважають контрольні функції які здійснюються постійно та не передбачають чітко вираженого результату. Так, було встановлено незначну кількість проведених управлінням податкового аудиту, в період за участі державного службовця, перевірок платників податків, контроль за проведенням яких був покладений на позивачку (всього 346 перевірок, з яких 54 позапланових та 292 фактичних). Однак, залишилися поза увагою позивачки перевірки згідно певних підстав, зокрема: не проведено жодної перевірки припинення юридичних осіб враховуючи те, що по восьми підприємствам було прийнято рішення про ліквідацію; не проведено перевірки по підприємству, по якому порушено провадження у справі по банкрутство; проведена лише одна перевірка підприємств у яких задекларовано від`ємного значення ПДВ більше 100 тис грн. при кількості таких платників податків 868. Також встановлено відсутність моніторингу виконання завдань і функцій працівниками управління податкового аудиту та лише часткове проведення заслуховування працівників управління податкового аудиту. Так проведено заслуховування лише по 35 позапланових документальних перевірках по ГУ ДПС у Миколаївській області та 8 по ГУ ДПС у Волинській області з 346 проведених, як було вказано вище. За результатами донарахованих сум грошових зобов`язань в межах перевірок надійшло сум до бюджету лише 8565 тис. грн., що враховуючи донараховану суму (42670 тис. грн.) вказує на недостатню ефективність контрольно-перевірочної роботи. Також, за результатами контрольно перевірочної роботи зменшено від`ємне значення об`єкту оподаткування податком на прибуток в сумі 46172 тис. грн., від`ємне значення різниці між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом з ПДВ 3523 тис. грн. та упереджено ПДВ, заявлене до відшкодування з бюджету на суму 3366 тис. грн.

Також мало місце оскарження ТОВ Верба -ВВ винесених спірних податкових повідомлень-рішень від 10.08.2022 № 701, № № та від 27.06.2022 №, у вказаний період, де судом першої інстанції прийнято рішення у справі №140/8346/22, яким позов задоволено, де однією із мотивацій його прийняття на користь СПД було - порушення проведення перевірки, неправомірність витребування документів у позивача за період, що не підлягав такій перевірці.

Крім того, Державною податковою службою України скасоване податкове повідомлення-рішення від 17.08.2022 № на суму 109256,4 тис. грн. за результатами розгляду скарги ТОВ Південно-Українська вітроелектростанція. Даним рішенням вказано на невідповідність акту перевірки вимогам встановленим порядком №727 та порушення окремих норм Податкового кодексу України, що свідчить на незабезпечення достатнього контролю своєчасності та повноти документування результатів проведеної перевірки. Більше того, упереджена сума бюджетного відшкодування більш як в 2 рази перевищує суми здійснених донарахувань (42670 тис. грн.).

Більше того, за результатом контрольно-перевірочних заходів забезпечено сплату лише на суму 5148 тис. грн., при донарахованих сумах узгоджених зобов`язань на 01.08.2023 - 66893 тис. грн., на 01.09.2023 159057 тис. грн., що свідчить про неналежний контроль за сплатою до бюджетів донарахованих за результатами контрольно перевірочних заходів податків та зборів.

Також представник відповідача зазначає про те, що установлена легітимна мета дій відповідача щодо питання оцінювання результатів службової діяльності здійснюється безпосередніми керівниками за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів виконаних завдань. Оцінка критеріїв компетентності, професійності, яка має на меті визначення здатності державного службовця виконувати посадові обов`язки, покладена на керівника установи (безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу) і ґрунтується на засадах рівноправності та співпричетності у прийнятті рішення. Повноваження керівника стосовно виставлення балів та загальної оцінки службової діяльності і є дискреційними та виключною компетенцією. Тобто, визначення якості виконання позивачем визначених йому завдань і виставлення відповідних балів оцінки по кожному завданню окремо є дискреційними повноваженнями його безпосереднього керівника.

Інших заяв по суті справи на адресу суду не надходило.

Перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини.

Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 12 липня 2022 року №143-о заступника начальника ГУ ДПС у Волинській області ОСОБА_1 переведено на посаду начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС у Волинській області з 12 липня 2022 року.

Цього ж дня, в.о. начальника ГУ ДПС у Волинській області позивачці було сформовано завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2022 рік.

Зокрема, завдання №1: контроль за проведенням документальних планових, позапланових та фактичних перевірок. Ключові показники: забезпечено проведення планових перевірок згідно плану-графіку перевірок, позапланових та фактичних перевірок. Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання №2: вжиття необхідних організаційних заходів для забезпечення ефективної роботи підрозділу податкового аудиту. Ключові показники: проведено моніторинг виконання завдань і функцій працівниками управління, заслуховування працівників з питань організації контрольно-перевірочної роботи. Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання №3: забезпечення організації ефективної роботи підрозділу податкового аудиту. Ключові показники: забезпечено підвищення показників ефективності контрольно-перевірочної роботи. Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання №4: аналіз, узагальнення та систематизація результатів документальних та фактичних перевірок. Ключові показники: забезпечено контроль своєчасності та повноти документування результатів проведених перевірок. Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання №5: супроводження механізму сплати до бюджетів донарахованих за результатами перевірок податків та зборів, у т.ч. за своєчасністю формування (направлення) платникам за результатами перевірок податкових повідомлень-рішень та їх опрацювання. Ключові показники: здійснено контроль за сплатою до бюджетів донарахованих за результатами контрольно-перевірочних заходів податків та зборів, у т.ч. за своєчасністю формування (направлення) платникам за результатами перевірок податкових повідомлень-рішень та їх опрацюванням. Строк виконання: протягом звітного періоду.

Позивачка ознайомилася з указаним переліком завдань 12 липня 2022 року, що засвідчено її підписом.

У період з 09 серпня 2022 року до 27 січня 2023 року позивачка перебувала у стані тимчасової непрацездатності, що підтверджується відповідними листками непрацездатності.

Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 18 жовтня 2022 року №490 затверджено список державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2022 році та графік проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2022 році, серед яких зазначено ОСОБА_1 .

За результатами оцінювання позивачкою отримано за загальним підсумком, середній бал - « 2», що відповідає оцінці - «негативна».

В обґрунтування оцінки зазначено, що за період, який підлягає оцінюванню, державний службовець завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності, визначені на 2022 рік, виконала частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. До виконання своїх службових обов`язків державний службовець підходила формально, проявляла низьку ініціативність, потребувала контролю за виконанням. У періоді, що оцінюється, державним службовцем не проводився моніторинг виконання завдань і функцій працівниками управління податкового аудиту, заслуховування працівників з питань організації контрольно-перевірочної роботи проведено лише по 35 позапланових документальних невиїзних перевірок з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Миколаївській області та по 2-ох позапланових документальних виїзних перевірок з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Волинській області, при тому, що станом на 01 жовтня 2022 року проведено 906 перевірок платників податків. Разом з тим, по 7 позапланових документальних невиїзних перевірках з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Миколаївській області, по яких начальником управління податкового аудиту ОСОБА_1 проводилися заслуховування працівників, які проводили перевірку, ППР оскаржуються/оскаржувались в адміністративному порядку на загальну суму 132189,8 тис. грн, в тому числі: ППР форми В3 - 131048,3 тис. грн; ППР форми В4 - 796,8 тис. грн; ППР форми В1 - 344,7 тис. грн. За результатами розгляду ДПС скарги щодо оскарження винесеного податкового повідомлення-рішення, було скасовано ППР на суму 109256,4 тис. грн (В3), що становить 82,6% від оскаржуваних сум. Зазначене свідчить про неспроможність одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків.

Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604 затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» у 2022 році, згідно з яким службову діяльність ОСОБА_1 оцінено як негативну.

Вважаючи вказаний висновок відповідача протиправним, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами частин першої-сьомої статті 44 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 63 Закону № 889-VIII з метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний, зокрема, забезпечувати прозорість та об`єктивність під час оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Згідно з пунктом 2 Порядку №640 Метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (пункт 3 Порядку №640).

За правилами пункту 7 Порядку №640 оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Пунктом 9 Порядку №640 передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Згідно з пунктом 10 Порядку №640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Пунктом 14 Порядку №640 визначено вичерпний перелік умов, за яких визначення результатів виконання завдань, затвердження висновку не проводиться.

До таких віднесено випадки, коли державний службовець:

працює на займаній посаді у звітному році з визначеними йому завданнями менше трьох місяців;

перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, без збереження заробітної плати відповідно до пунктів 3, 3 1 і 18 частини першої статті 25 Закону України «Про відпустки»;

відсутній на службі у зв`язку з призовом на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийняттям на військову службу за контрактом, зокрема шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду;

відсутній на службі у зв`язку з проходженням спеціальної підготовки кандидатами на посаду судді відповідно до статті 77 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»;

відсутній на службі у зв`язку із призупиненням дії трудового договору;

відсторонений від виконання посадових обов`язків (повноважень) у порядку, визначеному законом.

Згідно з пунктом 16 Порядку №640 висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом України «Про державну службу».

Відповідно до пунктів 33 та 34 цього Порядку завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

Завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються державним службовцям, які займають інші посади державної служби категорій «Б» і «В», - безпосереднім керівником за погодженням з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності).

За правилами пунктів 37- 40 Порядку №640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду. У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Державний службовець заповнює зазначену форму у відповідній частині і передає її безпосередньому керівникові в електронній формі. У разі тимчасової відсутності державного службовця або ненадання ним зазначеної форми, заповненої у відповідній частині, такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі відповідно до абзацу першого пункту 9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період та визначаються потреби у професійному навчанні (крім випадку, коли державному службовцю виставлено негативну оцінку). Потреби у професійному навчанні визначаються у вигляді професійних компетентностей, які необхідно набути або вдосконалити державному службовцю.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.

Безпосередній керівник забезпечує ознайомлення державного службовця з результатами виконання завдань (абзаци 1-3 пункту 39).

Безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 9 для зберігання в особовій справі такого державного службовця. У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Відповідно до пункту 41 Порядку №640 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 6 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Пунктами 47 та 49 названого Порядку передбачено, що разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Додатком 5 до Порядку №640 визначено «Критерії виставлення балів», яким передбачено таке:

бал «не підлягає оцінюванню» виставляється у разі, якщо завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема через тимчасову непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень), простій, тимчасову відсутність державного службовця з інших причин;

бал « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

бал « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

бал « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

бал « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

бал « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми підвищення рівня професійної компетентності/індивідуальної програми професійного розвитку, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

У справі, яка розглядається, позивачка оспорює затверджений наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604 висновок згідно з яким негативно оцінено результати її службової діяльності.

Мотиви оскарження стосуються як процедурних порушень, так і необґрунтованості результатів оцінювання (що за певних обставин також вважається порушенням процедури оцінювання).

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують у державах-учасницях з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд обов`язок щодо обґрунтування, який випливає зі статті 6 Конвенції, може бути вирішене тільки у світлі конкретних обставин справи (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини від 09 грудня 1994 року у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), заява №18390/91, §29, від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України» (Proninа.), заява №63566/00, §23).

Водночас за позицією цього ж Суду ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» (Kraska v. Switzerland), заява №13942/88, §30, від 19 квітня 1994 року у справі «Ван де Гурк проти Нідерландів» (Van de Hurk v. the Netherlands), заява №16034/90, §59, від 12 лютого 2004 року у справі «Перез проти Франції» (Perez v. France), заява №47287/99, §80).

Ключові аргументи ОСОБА_1 щодо порушення відповідачем процедури оцінювання обґрунтовано тим, що:

(1) визначення результатів оцінювання щодо неї не мало проводитися відповідно до пункту 14 Порядку №640, оскільки з урахуванням часу тимчасової непрацездатності позивачка пропрацювала на посаді начальника управління податкового аудиту менше одного місяця. Мотиви касаційного оскарження у цій частині зводяться до відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування у подібних правовідносинах пункту 14 Порядку №640 у системному зв`язку із Додатком 5 до Порядку №640 та абзацу 2 пункту 8 Порядку №640;

(2) процедуру оцінювання мало бути припинено з огляду на положення абзацу 2 пункту 8 названого Порядку, оскільки до затвердження висновку, що мало місце 20 грудня 2022 року, ОСОБА_1 було звільнено з посади у зв`язку із застосуванням дисциплінарного стягнення відповідно до наказу від 24 жовтня 2022 року №451-о. Аргументи касаційного оскарження стосуються того, що попри внесення до цього наказу змін щодо дати звільнення, водночас факт накладення дисциплінарного стягнення наказом від 24 жовтня 2022 року №2-дс не спростовано. На переконання скаржниці, сам собою факт винесення наказу про звільнення свідчить про наявність підстав для припинення оцінювання на підставі абзацу 2 пункту 8 Порядку №640;

(3) відповідач порушив правила проведення оціночних співбесід, зокрема, ОСОБА_1 не отримувала повідомлень про заплановане проведення оціночних співбесід. Наведені у касаційній скарзі доводи ґрунтуються на тому, що суди неправильно застосували пункти 9-1 та 37 Порядку №640. Із посиланням на висновки Верховного Суду в постанові від 11 липня 2023 року в справі №380/3582/22 скаржниця вважає, що суди мали дослідити обставини дотримання відповідачем процедури проведення оцінювання результатів службової діяльності, зокрема, дотримання пунктів 37, 39 Порядку №640 в аспекті проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником. Вважає, що відповідач взагалі не планував проведення з позивачкою оціночної співбесіди, про дати їх проведення не повідомляв.

Щодо першого (1) із зазначених процедурних аспектів суд зазначає наступне.

За правилами пункту 14 Порядку №640 у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначення результатів виконання завдань, затвердження висновку не проводиться, якщо на дату прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань державний службовець працює на займаній посаді у звітному році з визначеними йому завданнями менше трьох місяців.

Позивачка, стверджуючи, що правила цього пункту мають бути застосовані до спірних правовідносин, наполягає на тому, що у зазначений тримісячний строк може бути зараховано лише час реального виконання державним службовцем посадових обов`язків з визначеними йому завданнями. Натомість період тимчасової непрацездатності не підлягає врахуванню у ці три місяці, оскільки працівник не міг безпосередньо виконувати трудової функції, зокрема й визначених завдань.

Відповідач зі свого боку зауважує, що Порядком №640, зокрема й названою правовою нормою, не передбачено правил чи застережень про те, що із зазначеного тримісячного строку мають включатися періоди тимчасової непрацездатності, перебування у відпустці тощо.

Вирішуючи це питання, суд керується таким.

Перше на чому слід акцентувати увагу - положення пункту 14 Порядку №640 стосуються лише обставин, за яких визначення результатів виконання завдань, затвердження висновку не проводяться взагалі, тобто виключається можливість цього одночасно за всіма показниками, незалежно від того, якою мірою державний службовець виконав те чи інше завдання.

До таких віднесено випадки, коли державний службовець:

працює на займаній посаді у звітному році з визначеними йому завданнями менше трьох місяців;

перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, без збереження заробітної плати відповідно до пунктів 3, 3 1 і 18 частини першої статті 25 Закону України «Про відпустки»;

відсутній на службі у зв`язку з призовом на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийняттям на військову службу за контрактом, зокрема шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду;

відсутній на службі у зв`язку з проходженням спеціальної підготовки кандидатами на посаду судді відповідно до статті 77 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»;

відсутній на службі у зв`язку із призупиненням дії трудового договору;

відсторонений від виконання посадових обов`язків (повноважень) у порядку, визначеному законом.

Поряд із цим, згідно з Додатком 5 до Порядку №640 визначено обставини, які загалом не перешкоджають затвердженню висновку, але унеможливлюють оцінювання за певним конкретно визначеним показником, наслідком чого є виставлення балу «не підлягає оцінюванню». До таких віднесено випадки, якщо завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема через тимчасову непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень), простій, тимчасову відсутність державного службовця з інших причин.

Це зумовлено тим, що завдання і ключові показники можуть вимірюватися як у кількісному, так і якісному вираженні (пункт 10 Порядку №640), відповідно, перебування державного службовця, зокрема, у стані тимчасової непрацездатності, залежно від конкретних обставин здатне виключати можливість оцінки за певним кількісним та/або якісним показником, однак поряд із цим не перешкоджає визначенню результатів виконання завдань чи затвердженню висновку загалом, тобто не є самостійною і безумовною підставою для цього.

Тож, правила пункту 14 Порядку №640 стосуються обставин, які унеможливлюють визначення результатів виконання завдань чи затвердження висновку одночасно за всіма показниками, їх перелік є вичерпним, і, ці правила не містять застережень щодо врахування або неврахування будь-яких інших обставин, зокрема, періодів відпустки, тимчасової непрацездатності тощо. Водночас зазначені обставини керівник може визнати такими, що об`єктивно унеможливили виконання певного конкретного завдання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання та виставити за це завдання бал «не підлягає оцінюванню», однак не має наслідком незатвердження висновку загалом.

З огляду на викладене суд не може визнати обґрунтованими доводи позивачки про неможливість врахування у зазначений тримісячний строк періоду її тимчасової непрацездатності та потребу обрахування цього строку керуючись саме часом реального виконання трудової функції, оскільки зміст пункту 14 Порядку №640 як окремо так і у системному зв`язку з іншими положеннями цього Порядку, не містять таких правил та не дають підстав тлумачити їх саме у такий спосіб. Суд також зазначає, що, за загальним правилом, у випадку перебування працівника у відпустці чи стані тимчасової непрацездатності за ним зберігається посада, заробітна плата та інші гарантії, тому (аналогічно з правилами визначення стажу роботи), самі собою ці обставини не є тим чинником, що взагалі унеможливлює оцінку ефективності виконаної працівником роботи протягом звітного періоду та затвердження такої оцінки у розумінні пункту 14 Порядку №640.

Судом встановлено, що позивачку було переведено на посаду начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС у Волинській області з 12 липня 2022 року і цього ж дня, в.о. начальника ГУ ДПС у Волинській області визначив завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2022 рік. Того ж дня позивачка ознайомилася з указаним переліком завдань, а результати їх виконання визначено 30 листопада 2022 року й затверджено 20 грудня 2022 року.

За цих обставин та нормативного регулювання відсутні правові підстави для застосування до спірних правовідносин юридичних наслідків, передбачених згаданим положенням пункту 14 Порядку №640.

Щодо другого (2) зі стверджуваних позивачкою процедурних порушень оцінювання її службової діяльності.

За правилами абзацу 2 пункту 8 названого Порядку №640 у разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється. Відповідні відомості зазначаються в особовій картці такого державного службовця.

Судом встановлено, що наказом ГУ ДПС у Волинській області від 24 жовтня 2022 року №451-о припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 із займаної посади у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, 24 жовтня 2022 року.

Згодом, наказами ГУ ДПС у Волинській області від 25 жовтня 2022 року №457-о, від 07 листопада 2022 року №492-о, від 17 листопада 2022 року №520-о, від 29 листопада 2022 року №529-о, від 01 грудня 2022 року №536-о, від 12 грудня 2022 року №551-о, від 19 грудня 2022 року №565-о, від 26 грудня 2022 року №571-о, від 16 січня 2023 року №25-о, від 23 січня 2023 року №45-о було внесено зміни в частині дати звільнення позивача із займаної посади, де остаточною датою звільнення є 30 січня 2023 року.

Як установлено у справі, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» у 2022 році, згідно з яким службову діяльність ОСОБА_1 оцінено як негативну, затверджено Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604.

Згідно з наказом ГУ ДПС у Волинській області від 19 грудня 2022 року №565-о внесено зміни до наказу ГУ ДПС у Волинській області від 24 жовтня 2022 року №451-о, зокрема, в пункті 1 наказу слова та цифри: « 19 грудня 2022 року» замінено на слова та цифри « 26 грудня 2022 року».

Отже, станом на час затвердження висновку державну службу позивачки не було припинено і її не було звільнено із займаної посади.

За таких обставин відсутні правові підстави для припинення процедури оцінювання на підставі абзацу 2 пункту 8 Порядку №640.

Щодо (3) питання проведення оціночної співбесіди.

За правилами пункту 37 Порядку №640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.

У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Згідно з абзацом 2 пункту 40 Порядку №640 у разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Судом встановлено, що у період з 09 серпня 2022 року до 27 січня 2023 року позивачка перебувала у стані тимчасової непрацездатності, у зв`язку із чим оцінювання результатів її службової діяльності проводилося без проведення оціночної співбесіди.

Згідно з актом ГУ ДПС у Волинській області від 30 січня 2023 року позивачка відмовилася від ознайомлення з формою про результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» ОСОБА_1 за 2022 рік та з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» у 2022 році.

З огляду на наведені правові норми та установлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність з боку відповідача порушень вимог Порядку №640 у цій частині.

Посилання позивачки на абзац 2 пункту 9-1 Порядку №640, за яким обговорення та співбесіди з учасниками оцінювання, передбачені на відповідних етапах оцінювання, можуть проводитися за фізичної присутності учасників або дистанційно шляхом застосування технічних засобів, суд до уваги не бере, оскільки зазначеною нормою визначено можливі форми проведення обговорень та співбесід, а не обов`язковість їх проведення.

Щодо висновків, які стосуються питання обґрунтованості результатів оцінювання, суд керується таким.

Мотиви скаржниці загалом зводяться того, що відповідач не належно обґрунтував виставлені їй бали, зокрема не навів конкретних мотивів оцінки « 2» за кожним із завдань в розрізі нормативних критеріїв, визначених у Додатку №5 до Порядку №640. Позивачка наполягає на тому, що визначення будь-якої оцінки за результатом відповідної процедури повинно бути мотивованим, із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття, тобто, на безпосереднього керівника покладається обов`язок обґрунтувати своє рішення в частині застосування тієї чи іншої оцінки шляхом використання нормативно визначених критеріїв, адже саме такий спосіб визначено Порядком №640.

Обмеженість судового контролю у розглядуваному випадку зумовлена тим, що відповідальність за ефективність виконання державним органом покладених на нього функцій і завдань лежить на керівництві (керівникові) цього органу. Із цього випливає потреба підбору кваліфікованого персоналу, здатного виконувати визначені завдання на належному рівні протягом установленого строку. У цьому вимірі проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців є інструментом, за допомогою якого керівник має змогу визначити якість виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняти рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри. Тож, питання виставлення того чи іншого балу за виконання конкретного завдання та оцінки загалом лежить у площині його дискреційних повноважень, де він, діючи відповідно до визначених правил проведення оцінювання, послуговується власним розсудом. Керівник має самостійно визначити оцінку службової діяльності того чи іншого працівника на підставі встановлених критеріїв, перелік яких є орієнтовним і невичерпним, і які визначено насамперед для суб`єкта оцінювання, а не суду. Водночас він не може робити це свавільно, тобто межі розсуду керівника не повинні протирічити здоровому глузду, а рішення і поведінка - виходити за межі нормативно визначених правил проведення оцінювання. Саме ці аспекти підлягають судовій оцінці.

За загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки суб`єкта владних повноважень щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

У постанові від 21 квітня 2021 року у справі №480/4987/19 Верховний Суд сформулював правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

Подібна правова позиція відображена в постановах Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 640/31884/20, від 26 січня 2023 року у справі №140/318/21.

У постанові від 07 серпня 2023 року у справі №540/3929/20 Верховний Суд зазначив, що виставлення балів є дискреційними повноваженнями керівника позивача, однак це не означає, що суд позбавлений можливості перевірити правомірність та обґрунтованість використання відповідачем таких дискреційних повноважень у спірних правовідносинах.

У постановах від 17 листопада 2021 року у справі № 320/425/21 та від 14 липня 2022 року у справі №440/99/21 Верховний Суд висловлював позицію щодо дискреційності меж суб`єкта оцінювання, яка полягає у тому, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку №640.

Тобто, суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам.

Водночас, адміністративний суд у відповідності до приписів частини другої статті 2 КАС України повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання.

Аналогічний правовий підхід наведений у постанові Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі №280/6429/19.

З урахуванням наведених висновків щодо меж судового контролю за дискреційними повноваженнями керівника при здійсненні оцінювання державного службовця, оцінюючи обґрунтованість результатів оцінювання, суд зазначає таке.

За змістом пункту 39 Порядку №640 після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.

Отже, негативна, позитивна або відмінна оцінка за результатами оцінювання має бути обґрунтована.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 18 травня 2023 року у справі №360/5292/19.

Поряд з указаним, у постанові від 30 вересня 2020 року у справі №560/1764/19 Верховний Суд, аналізуючи положення статті 44 Закону України «Про державну службу», у взаємозв`язку з пунктом 39 Порядку №640, дійшов висновку, що негативні оцінки із виставленням балу « 0», « 2» мають бути обґрунтовані в розрізі поставлених завдань і ключових показників. Виставлення відповідних балів без такого обґрунтування окремо по завданнях не може свідчити про об`єктивність оцінки роботи державного службовця. За відсутності відповідних обґрунтувань неможливо встановити достовірність виставлення середнього балу.

Розвиваючи цю правову позицію в частині змісту та обсягу відповідного обґрунтування, Верховний Суд у постанові від 26 січня 2023 року у справі №140/318/21 зазначив, що обґрунтування балів за виконані завдання не може зводитися до цитування повністю чи частково критеріїв їхнього визначення, установлених додатком 5 до Порядку №640.

Критерії оцінювання не можуть підміняти обов`язок суб`єкта оцінювання навести відповідні обґрунтування щодо виставлених державному службовцю балів, адже не є тотожними поняттями. Так, критерії - це загальні норми та вимоги, за наявності яких завдання уважається виконаним/частково виконаним/не виконаним, а обґрунтування балів - це фактичні обставини, які суб`єкт оцінювання повинен навести на підтвердження виставлення конкретного балу.

Необхідність належного обґрунтування виставлених державному службовцю балів за результатами оцінювання службової діяльності передбачена наслідками, які може потягнути за собою недостатня їхня кількість.

Таким чином, у вимірі вказаних висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30 вересня 2020 року у справі №560/1764/19, від 21 квітня 2021 року у справі №480/4987/19, від 26 січня 2023 року у справі №140/318/21 та від 18 травня 2023 року у справі №360/5292/19, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця не може вважатися обґрунтованим у разі застосування формального підходу щодо наведення обґрунтування виставлених особі балів по кожному із завдань, обмежуючись лише цитуванням критеріїв, визначених додатком 5 до Порядку №640.

Судом встановлено, що за результатами оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 її середній бал становив «2», що відповідає оцінці - «негативна».

Згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2022 рік щодо кожного з п`яти завдань вказано таке:

щодо завдання № 1: за результатами роботи управління податкового аудиту за період за участі державного службовця проведено та узгоджено лише 346 перевірок, з яких 54 позапланових та 292 фактичних перевірки. Проставлений бал - « 2»;

щодо завдання №2: моніторинг виконання завдань і функцій працівниками управління податкового аудиту не проводився, організаційні заходи для забезпечення ефективної роботи підрозділу податкового аудиту не вживалися. Заслуховування працівників з питань організації контрольно-перевірочної роботи проводилося частково. Проведено заслуховування лише по 35 позапланових документальних невиїзних перевірок з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Миколаївській області та по 8-х перевірках по ГУ ДПС у Волинській області. Проставлений бал - « 2»;

щодо завдання №3: донараховано узгоджених грошових зобов`язань, що підлягають погашенню - 42670 тис. грн Із донарахованих сум до бюджету надійшло 8565 тис. грн За результатами контрольно-перевірочної роботи зменшено від`ємне значення об`єкту оподаткування податком на прибуток в сумі 46172 тис. грн, від`ємне значення різниці між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом з ПДВ 3523 тис. грн та упереджено ПДВ, заявлене до відшкодування з бюджету на суму 3366 тис. грн. Проставлено бал - « 2»;

щодо завдання №4: постійний контроль за ходом перевірок на всіх етапах, недопущення випадків складання матеріалів перевірок з безпідставними висновками щодо підтвердження фактичного здійснення нереальних операцій, та з метою підвищення ефективності контрольно-перевірочної роботи не проводився на належному рівні, про що свідчить скасування Державною податковою службою України податкового повідомлення-рішення на суму 109256,4 тис. грн за результатами розгляду скарги. Проставлений бал - « 2»;

щодо завдання №5: за період перебування на посаді, державним службовцем за результатами контрольно-перевірочних заходів забезпечено лише 5148,0 тис. грн, що свідчить про неналежний контроль за сплатою до бюджетів донарахованих за результатами контрольно-перевірочних заходів податків та зборів. Проставлений бал - «2».

На обґрунтування оцінки зазначено, що за період, який підлягає оцінюванню, державний службовець завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності визначені йому на 2022 рік виконав частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. До виконання своїх службових обов`язків державний службовець підходила формально, проявляла низьку ініціативність, потребувала контролю за виконанням. У періоді, що оцінюється, державним службовцем не проводився моніторинг виконання завдань і функцій працівниками управління податкового аудиту, заслуховування працівників з питань організації контрольно-перевірочної роботи проведено лише по 35 позапланових документальних невиїзних перевірок з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Миколаївській області та по 2-ох позапланових документальних виїзних перевірок з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Волинській області, при тому, що станом на 01 жовтня 2022 року проведено 906 перевірок платників податків. Разом з тим, по 7 позапланових документальних невиїзних перевірках з питань обґрунтованості бюджетного відшкодування по ГУ ДПС у Миколаївській області, по яких начальником управління податкового аудиту ОСОБА_1 проводилися заслуховування працівників, які проводили перевірку, ППР оскаржуються/оскаржувались в адміністративному порядку на загальну суму 132189,8 тис. грн, в тому числі: ППР форми В3 - 131048,3 тис. грн; ППР форми В4 - 796,8 тис. грн; ППР форми В1 - 344,7 тис. грн. За результатами розгляду ДПС скарги щодо оскарження винесеного податкового повідомлення-рішення, було скасовано ППР на суму 109256,4 тис. грн (В3), що становить 82,6% від оскаржуваних сум. Зазначене свідчить про неспроможність одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків.

Отже зміст наведених відповідачем обґрунтувань жодним чином не підпадає під вимоги критеріїв для визначення балу « 2» згідно з Додатком №5 до Порядку №640, а також невмотивовані відповідачем самі обґрунтування, зокрема, що при констатації певних кількісних показників щодо проведених перевірок, донарахованих грошових зобов`язань тощо, відсутні мотиви того у чому виражається неефективність діяльності позивачки, тобто якою ця кількість мала бути і яким чином, у якому документі це визначено.

Суд вважає, що відповідачем не обґрунтувані та невмотивовані виставлені ОСОБА_1 бали в розрізі нормативних критеріїв, визначених у Додатку №5 до Порядку №640.

Суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам.

Водночас адміністративний суд, відповідно до положень частини другої статті 2 КАС України, повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності принципам проведеної адміністративної процедури щодо оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання.

Отже, не заперечуючи наявності у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, суд зазначає, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість і вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Отже, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік, повинні містити належні та достатні обґрунтування, які б дозволяли встановити фактичні підстави виставлення того чи іншого балу державному службовцю, а не формальне цитування критеріїв виставлення балів.

Враховуючи, що відповідачем не обґрунтувані та невмотивовані виставлені ОСОБА_1 бали в розрізі нормативних критеріїв, визначених у Додатку №5 до Порядку №640 позов підлягає задоволенню, шляхом визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» у 2022 році, затверджений наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604, в частині оцінювання ОСОБА_1 на посаді начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС у Волинській області.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1073,60 грн., сплаченого за подання позову немайнового характеру квитанцією від 21.02.2023 (а. с. 08).

Керуючись статтями 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ ДПС у Волинській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» у 2022 році, затверджений наказом ГУ ДПС у Волинській області від 20 грудня 2022 року №604, в частині оцінювання ОСОБА_1 на посаді начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС у Волинській області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код ВП 44106679).

Суддя В.Д. Ковальчук