Справа № 160/4482/24
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2024 рокуСправа №160/4482/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , що діє в інтересах дитини ОСОБА_2 до Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області (відповідач-1), Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області (відповідач-2), Національної поліції України в особі Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва (відповідач-3), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
16.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , що діє в інтересах дитини ОСОБА_2 до Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Національної поліції України в особі Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва, в якій позивач просить суд:
- визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень - відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Дніпропетровській області щодо не вчинення дій з припинення розшуку малолітньої дитини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протиправною;
- припинити розшук дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (розшукова справа № 96319001 від 05.12.2019);
- зобов`язати Національну поліцію України в особі Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва внести відомості до автоматизованих обліків інформаційної системи Інтерполу про припинення розшуку дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 , що діє в інтересах дитини ОСОБА_2 до Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Національної поліції України в особі Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: нової редакції позовної заяви із визначенням ОСОБА_3 в якості третьої особи, та її копії у відповідності до кількості сторін у справі; оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. за позовні вимоги немайнового характеру.
На виконання вимог ухвали суду від 23.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додається нова редакція позовної заяви з визначенням процесуального статусу учасника справи ОСОБА_3 в якості третьої особи та квитанція про сплату судового збору від 07.03.2024 року на суму 1211,20 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2024 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву ОСОБА_1 , що діє в інтересах дитини ОСОБА_2 та відкрито провадження в адміністративній справі №160/4482/24, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
Крім того, вищевказаною ухвалою суду було залучено до участі у справі №160/4482/24 в якості третьої особи ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
10.04.2024 року до суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача-3 надійшла заява про продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Поряд з цим, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження (повторно) серії НОМЕР_2 від 10 січня 2017 року, виданим Жовтневим районним у місті Дніпропетровську відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області.
Листом Соборного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південно го міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) від 08.11.2023 №1965/31.27-30, повідомлено, що в актовому записі про народження № 829 від 19.06.2015 р., складеного Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутні відомості про позбавлення батька дитини батьківських прав.
Листом відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області «Щодо розгляду адвокатського запиту адвоката Заніздра А.П. від 17.11.2023» від 22.11.2023 №435/147адв було повідомлено, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , 31.03.2021 року оголошено у міжнародний розшук каналами Інтерполу, заведена розшукова справа від 05.12.2019 року за № 96319001, за якою проводилися заходи, направлені на встановлення місця знаходження розшукуваного. Але, у зв`язку з Указом Президента України № 64/222 від 24.02.2022 на території України воєнного стану, та відповідно до Порядку забезпечення евакуації, зберігання та знищення документів в умовах особливого періоду, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 17.10.2019 № 3194/5, вимог Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях від 18 грудня 2013 року за № 939, Переліку видів документів, що створюються під час діяльності центрального органу управління поліцією міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, територіальних органів поліції, підприємств, закладів і установ, що належать до сфери управління Національної поліції України, із зазначенням строків їх зберігання, затвердженого наказом НПУ від 23.08.2016 року за № 737 (у редакції наказу НПУ від 27.11.2018 за №1090), Порядку знищення матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, оперативно-розшукової діяльності, а також з питань конфіденційного співробітництва у Національній І поліції України від 06.10.2021 за № 13/2291, та у зв`язку із загрозою силового захоплення і адміністративної будівлі ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, де розташований сектор карного розшуку, - розшукова справа № 96319001 з встановлення місця знаходження розшукуваного, була знищена; акт знищення від 24.02.2022 за №43.5/185дск.
08 грудня 2023 року адвокатом Заніздра А.П, в інтересах ОСОБА_1 , було подано клопотання до відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про припинення розшуку дитини, в тому числі каналами Інтерполу, із внесенням до автоматизованих обліків єдиної інформаційних систем МВС України та Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол, відомостей щодо припинення розшуку.
Вищевказане клопотання було отримано відділенням поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області 08.12.2023 року (вх.3-1600), що підтверджується штампом реєстрації вхідної кореспонденції останнього, проте матеріали справи не містять доказів надання відповідачем-1 відповіді на нього.
Вважаючи, протиправною бездіяльність відповідачів, щодо не вчинення дій з припинення розшуку малолітньої дитини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в свою чергу порушує права та інтереси останнього, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580- VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580- VIII).
Відповідно до статті 1 Закону № 580- VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.
Згідно з ч. 1 статті 4 Закону № 580- VIII, взаємовідносини у сферах діяльності поліції з відповідними органами інших держав та міжнародними організаціями базуються на міжнародних договорах, а також на установчих актах та правилах міжнародних організацій, членом яких є Україна.
Статтею 23 Закону № 580- VIII, визначені основні повноваження поліції, зокрема, відповідно до пунктів 6, 7 частини 1 цієї статті здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень у межах визначеної підслідності; розшукує осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухиляються від виконання кримінального покарання або від виконання обов`язків, визначених законом для суб`єктів пробації, пропали безвісти, та інших осіб у випадках, визначених законом.
Поліція відповідно до покладених на неї завдань, виконує в межах компетенції запити органів правопорядку (правоохоронних органів) інших держав або міжнародних організацій поліції відповідно до закону та міжнародних договорів України (пункт 25 статті 23 Закону № 580-VIII).
Нормативно - правовим актом, який формує систему законодавчого регулювання міжнародної діяльності Національної поліції, є Положення про Національну поліцію, затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №877 (далі - Положення).
Згідно з Положенням, Національна поліція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністерство внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сферах забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Національна полія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.
Крім цього, Національна поліція відповідно до покладених на неї завдань:
- здійснює в межах повноважень, передбачених законом, міжнародне співробітництво, бере участь у розробленні проектів та укладені міжнародних договорів України з питань боротьби зв злочинністю та інших питань, що належать до її компетенції, а також забезпечує їх виконання;
- здійснює представництво та забезпечує виконання зобов`язань України в Міжнародній організації кримінальної поліції - Інтерполі та Європейському поліцейському офісі (Європолі);
- виконує в межах компетенції запити органів правопорядку (правоохоронних органів) інших держав або міжнародних організацій поліції відповідно до закону, міжнародних договорів України, установчих актів та правил міжнародних організацій поліції, членом яких є Україна;
- звертається в межах своєї компетенції із запитами до органів правопорядку (правоохоронних органів) інших держав або міжнародних організацій поліції, членом яких є Україна.
Національна поліція під час виконання покладених на неї завдань взаємодіє з іншими державними органами, допоміжними органами і службами, утвореними Президентом України, тимчасовими консультативними, дорадчими та іншими Допоміжними органами, утвореними Кабінетом Міністрів України, органами місцевого самоврядування, об єднаннями громадян, громадськими спілками, профспілками та організаціями роботодавців, відповідними органами іноземних держав і міжнародних організацій, а також підприємствами.
Пунктом 44 частини 1 статті 23 Закону № 580- VIII передбачено, що до повноважень поліції віднесено також організація взаємодії правоохоронних та інших державних органів України з Міжнародною організацією кримінальної поліції - Інтерполом, Європейським поліцейським офісом (Європолом), а також компетентними органами інших держав з питань, що належать до сфери діяльності Інтерполу та Європолу.
Інформаційна система Інтерполу використовується для обміну відомостями про фізичних та юридичних осіб, об`єкти, події та факти лише в рамках відповідного кримінального провадження та/або оперативно-розшукової (розшукової) справи (за умови вжиття вичерпних заходів на національному рівні), а також заходів з питань публічної безпеки і порядку, запобігання перетинанню та недопущення перетинання державного кордону України особами, яким заборонено в`їзд або обмежено виїзд з України.
Згідно з пунктами 2, 3 розділу II Інструкції, цілями міжнародного співробітництва з використанням інформаційної системи Інтерполу є:
установлення місцезнаходження осіб, які розшукуються, з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції);
установлення місцезнаходження осіб чи об`єктів, що становлять інтерес для правоохоронних органів України чи інших держав-членів Інтерполу;
надання чи отримання інформації, що стосується розслідування злочинів, кримінального минулого або злочинної діяльності осіб;
надання чи отримання інформації з метою попередження про осіб, події, об`єкти, способи вчинення злочинів, що становлять реальну загрозу публічній безпеці та порядку й можуть завдати істотної шкоди майну чи громадянам;
ідентифікація осіб чи невпізнаних трупів;
проведення криміналістичних досліджень;
надання чи отримання інформації з питань публічної безпеки і порядку;
ідентифікація загроз, організованих груп та злочинних організацій, тенденцій розвитку злочинності;
обмін досвідом з питань боротьби із злочинністю та правоохоронної діяльності.
Обробка інформації в інформаційній системі Інтерполу здійснюється виключно для досягнення визначених цією Інструкцією цілей міжнародного співробітництва.
Використання інформаційної системи Інтерполу правоохоронними органами України здійснюється відповідно до встановленого цією Інструкцією порядку у формі надсилання запиту/звернення до уповноваженого підрозділу або у формі прямого доступу. (п. 4 розділу II Інструкції).
Відповідно до п. 7 розділу II Інструкції, інформаційна система Інтерполу використовується для обміну відомостями про фізичних та юридичних осіб, об`єкти, події та факти лише в рамках відповідного кримінального провадження та/або оперативно-розшукової (розшукової) справи (за умови вжиття вичерпних заходів на національному рівні), а також заходів з питань публічної безпеки і порядку, запобігання перетинанню та недопущення перетинання державного кордону України особами, яким заборонено в`їзд або обмежено виїзд з України.
Згідно з п. 4 розділу IV Інструкції, уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Жовтого оповіщення з метою встановлення місцезнаходження особи, зниклої безвісти, або для ідентифікації особи, яка не може повідомити відомості про себе.
Публікація Жовтого оповіщення запитується за сукупності таких умов:
розшук особи, зниклої безвісти, або заходи з ідентифікації особи здійснює правоохоронний орган України в установленому законодавством порядку;
місцезнаходження особи, зниклої безвісти, або дані особи, яка підлягає ідентифікації, правоохоронним органам України невідомі.
Запит на публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Жовтого оповіщення про особу, зниклу безвісти, уповноважений підрозділ надсилає за умови надання правоохоронними органами України:
відомостей, зазначених у формулярі для запиту публікації Жовтого оповіщення згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;
завіреної копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань;
завіреної копії заяви-анкети для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру;
завіреної копії документа, що підтверджує громадянство, посвідчує особу чи її спеціальний статус;
даних, які вказують на можливе перебування особи за кордоном (підтверджена інформація про виїзд особи за межі України або про наявність в особи родинних та інших зв`язків за межами України тощо);
копії доручення Держприкордонслужбі щодо інформування про факт перетинання особою державного кордону;
відомостей про можливі варіанти транслітерації прізвища, імені, по батькові особи та можливі варіанти їх написання іноземними мовами;
фотозображення особи, яка розшукується, із зазначенням можливої дати фотографування;
копії дактилоскопічної картки (за наявності);
Для запиту уповноваженим підрозділом публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Жовтого оповіщення про особу, яка не може повідомити відомості про себе, правоохоронний орган обов`язково надає такі відомості, зазначені у формулярі згідно з додатком 5 до цієї Інструкції,:
стать, опис зовнішності, особливі прикмети;
відбитки пальців та відтиски долоней рук.
Порядок оформлення та надсилання повідомлень, циркулярних оповіщень (циркулярів) запитів про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу оповіщень а також внесення інформації до банків даних Інтерполу, її коригування або видалення та отримання інформації з банків даних Інтерполу визначається цією Іструкцісю та правилами Інтерполу (п. 6 розділу II Інструкції).
Департамент міжнародного поліцейського співробітництва є структурним підрозділом апарату центрального органу управління поліції який забезпечує планування, організацію, взаємодію та координацію Дій структурних Підрозділів апарату Національної поліції України, територіальних та міжрегіональних територіальних органів поліції та інших органів державної влади України щодо здійснення міжнародного співробітництва з компетентними органами іноземних держав та міжнародними Організаціями з питань, що належать до компетенції поліції, Інтерполу та Європолу, а також реалізацію повноважень щодо здійснення представництва та забезпечення виконання зобов язань України в Міжнародній організації кримінальної поліції Інтерполі та Європейському поліцейському офісі (Європолі), повноважень Національної поліції України як Національного центрального бюро Інтерполу та Національного контактного пункту Европолу в Україні.
Правоохоронні органи України надсилають запити/звернення про використання інформаційної системи Інтерполу уповноваженому підрозділу та/або уповноваженим територіальним підрозділам (п. 1 розділу III Інструкції).
Уповноважені територіальні підрозділи в п`ятнадцятиденний термін попередньо опрацьовують запити/звернення територіальних (регіональних) підрозділів (органів), управлінь правоохоронних органів України щодо їх обґрунтованості, повноти, правильності оформлення, відповідності правилам Інтерполу та забезпечують їх передачу уповноваженому підрозділу. (п. 4 розділу III Інструкції).
Пунктами 6-8 розділу III Інструкції передбачено, що у запитах/зверненнях, що надсилаються уповноваженому підрозділу, зазначаються:
номер кримінального провадження, оперативно-розшукової (розшукової) справи (за наявності);
детальний опис обставин злочину або підстав проведення оперативно-розшукових заходів чи здійснення ідентифікації особи;
обґрунтування потреби звернення до компетентних органів іноземних держав;
заходи, що мають бути здійснені компетентними органами іноземних держав, перелік відомостей, які необхідно отримати з-за кордону;
перелік держав-членів Інтерполу, на території яких необхідно провести відповідні заходи.
Інформація про фізичних та юридичних осіб, об`єкти та ідентифікаційні дані відтворюється мовою оригіналу в разі їх написання відповідною транслітерацією.
Уповноважений підрозділ у разі одержання запитів/звернень здійснює їх попередню оцінку щодо обґрунтованості, повноти, правильності оформлення, відповідності правилам Інтерполу.
Залежно від результатів попередньої оцінки одержаного запиту/звернення уповноважений підрозділ:
здійснює заходи, передбачені пунктом 5 розділу II цієї Інструкції;
надає відповідь правоохоронному органу України - ініціатору внесення відомостей до інформаційної системи Інтерполу безпосередньо чи через уповноважений територіальний підрозділ;
запитує у правоохоронного органу України - ініціатора внесення відомостей до інформаційної системи Інтерполу, інших державних органів додаткову інформацію або документи, необхідні для виконання запиту/звернення;
повністю або частково відмовляє у виконанні запит звернення у випадках, передбачених пунктом 9 цього розділу;
проводить додаткові консультації з правоохоронним органом України - ініціатором внесення відомостей до інформаційної системи Інтерполу або органами Інтерполу.
Пунктами 1, 2 розділу VI Інструкції передбачено, що обмін інформацією в інформаційній системі Інтерполу щодо опублікованих оповіщень, надісланих циркулярних оповіщень (циркулярів) припиняється в разі:
1) досягнення мети публікації Червоного, Синього, Жовтого, Чорного оповіщень, Оповіщення про викрадені культурні цінності або циркулярних оповіщень (циркулярів);
2) отримання достовірних відомостей про смерть особи;
3) закриття кримінального провадження;
4) втрати особою відповідного процесуального статусу;
5) скасування постанови про оголошення розшуку (постанови про зупинення досудового розслідування) або прийняття слідчим, прокурором рішення про припинення розшуку особи;
6) набрання законної сили рішенням суду про припинення розшуку особи;
7) зміни обраного особі запобіжного заходу на інший ніж тримання під вартою, скасування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи закінчення строку дії ухвали слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;
8) ухвалення Генеральним секретаріатом Інтерполу чи Комісією з контролю файлів Інтерполу рішення про заборону використання інформаційної системи Інтерполу щодо вказаних у запиті/зверненні осіб, об`єктів або обставин злочину;
9) в інших випадках, передбачених законодавством.
У разі виникнення підстав для припинення обміну інформацією правоохоронний орган України - ініціатор внесення відомостей до інформаційної системи Інтерполу невідкладно, але не пізніше 5 діб з моменту отримання таких даних повідомляє уповноважений підрозділ, який у свою чергу інформує Генеральний секретаріат Інтерполу.
Про виникнення підстав для припинення обміну інформацією щодо опублікованого Червоного оповіщення правоохоронний орган України - ініціатор внесення відомостей до інформаційної системи Інтерполу повідомляє також центральний орган України щодо видачі особи (екстрадиції). Таке повідомлення структурні підрозділи апарату, центрального апарату правоохоронних органів надсилають безпосередньо центральному органу України щодо видачі особи (екстрадиції), а територіальні (регіональні) підрозділи (органи), управління правоохоронних органів України - через відповідну обласну прокуратуру.
Відділенням поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області був поданий на адресу Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України лист «Про внесення до обліків Генерального секретаріату Інтерполу інформації щодо міжнародного розшуку безвісті зниклого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 17.03.2021 №43.5/2098.
В обгрунтування вищевказаного судового рішення було зазначено, що:
«Ухвала судді Жовтневого районного суду від 15 липня 2019 року, якою було оголошено розшук малолітньої дитини ОСОБА_2 , оскаржена не була та у вставленому законом порядку набрала законної сили.
Тобто цими судовими рішеннями на час його постановлення було встановлено та не потребує доказуванню, що були достатні та обґрунтовані підстави для оголошено розшук малолітньої дитини ОСОБА_2 .
Слід також зазначити, що не можуть бути взяті до уваги посилання заявника, що рішення суду в частині відібрання дитини скасовано і у задоволенні цих позовних вимог відмовлено, крім того у зв`язку з зазначеним закінчено виконавче провадження на підставі п.5 ч.1 ст.39 Закону України «Про виконавче провадження», а тому розшук малолітньої дитини ОСОБА_2 повинний бути припинений, оскільки з наданих доказів не вбачається, що на даний час місце знаходження малолітньої дитини встановлено, крім того слід зазначити, що згідно ухвалених по справі судових рішень, що у встановленому законом порядку набрали законної сили, а саме: рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2018 року, постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 лютого 2019 року, Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 про визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_3 - задоволено.
Також слід звернути увагу, що заявник у своїй заяві просить суд припинити розшук малолітньої дитини, однак вище вказане не передбачено ні нормами ЦПК України ні нормами Закону України «Про виконавче провадження», тобто з урахуванням вище наведеного суд не наділений вище вказаними повноваженнями, однак статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Також, слід зазначити, що вище вказані заходи (оголошення розшуку малолітньої дитини) були вжиті саме з метою виконання рішення суду по справі, однак в заяві не було вказано та на підтвердження не надано відповідних доказів, що рішення в частині, що не було скасовано судом вищої інстанції, виконано добровільно чи в примусовому порядку чи інше, в зв`язку з чим не може суд прийняти до уваги наполягання заявника на його заяві, оскільки останнє спростовуються вищенаведеним, не ґрунтуються на фактичних даних та об`єктивно нічим не підтверджено, в зв`язку з чим відсутні передбачені законом підстави для припинення розшуку малолітньої дитини.»
На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що дії відповідача-2 з направлення запиту до відповідача-3 та дії останнього із внесення до обліків Генерального секретаріату Інтерполу відповідного клопотання були вчинені в межах та у спосіб, передбачені законодавством за наявності достатніх підстав для опублікування повідомлення про міжнародний розшук малолітньої дитини - ОСОБА_2 .
Крім того, пунктами 1, 2 розділу VI Інструкції чітко визначені підстави припинення обміну інформацією в інформаційній системі Інтерполу, проте на даний час підстави зняття з обліку Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол за Жовтим оповіщенням Інтерполу щодо розшуку зниклого безвісти громадянина України ОСОБА_2 - відсутні.
З`ясування судом адміністративної юрисдикції законності проведення слідчих дій у кримінальному провадженні може призвести до передчасного вирішення питань, які підлягають розв`язанню судом під час розгляду кримінальної справи по суті. Така ситуація може негативно позначитись на перебігу і результатах кримінального провадження з точки зору виконання його основних завдань. Установлення правомірності/протиправності процесуальної дії в порядку адміністративного судочинства означатиме констатацію юридичного факту, який безпосередньо впливає на оцінку доказів, за межами встановленої кримінальним процесуальним законом процедури з порушенням закріпленої у статті 22 КПК України засади змагальності. Адже наведена засада вимагає надання іншим учасникам процесу можливості під час судового розгляду кримінального провадження взяти участь у дослідженні доказів, висловити свої позиції й аргументи щодо їх оцінки, які були б сприйняті судом і одержали відповідь при прийнятті рішення із цих питань (подібні за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 520/1820/19).
Таким чином, в контексті спірних правовідносин, станом на момент ухвалення рішення, позивачем не доведено, а судом не встановлено протиправності бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Дніпропетровській області щодо не вчинення дій з припинення розшуку малолітньої дитини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та, відповідно, наявності підстав припинення розшуку малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за розшуковою справою № 96319001 від 05.12.2019.
Решта доводів позивача висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.
Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Згідно з вимогами ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Підсумовуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.
Підстави для розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, оскільки у задоволенні позову відмовлено.
Керуючись ст. ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 , що діє в інтересах дитини ОСОБА_2 до Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області (відповідач-1), Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області (відповідач-2), Національної поліції України в особі Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва (відповідач-3), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна