Справа № 640/35011/21
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, Департамент патрульної поліції Національної поліції України звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно зі ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що 28.09.2021 року Департаментом патрульної служби Управління патрульної поліції у місті Києві наказом №660 було застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

26.10.2021 року Департаментом патрульної служби Управління патрульної поліції у місті Києві наказом №1425 о/с було звільнено ОСОБА_1 з посади поліцейського, з яким останній ознайомився 26.10.2021 року.

Підставою для винесення наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та наказу про звільнення було проведення перевірку поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у місті Києві ДПП рядовий поліції Додудзинського Д. 25.06.2021 року під час несення служби перебував у стані наркотичного сп`яніння, що підтверджується висновком КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» від 29.06.2021 року №003578.

Також, на підставі висновку КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» від 29.06.2021 року №003578, щодо позивача був складений адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП за керування транспортним засобом в стані наркотичного сп`яніння.

Під час розгляду матеріалів службового розслідування, позивачем надано пояснення про те, що він не згоден із результатом висновку КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» від 29.06.2021 року №003578, не вживав ніяких наркотичних засобів.

Позивач, не погоджуючись з оскаржуваними наказами, вважаючи їх протиправними, а свої права - порушеними, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580).

Відповідно до змісту ст. 18 Закону №580, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII, передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарного статут).

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом.

Згідно з ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення, дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил, передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Відповідно до п. 2.5 Правил дорожнього руху, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Тож, з наведеного слідує, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало перебування останнього під час несення служби в стані наркотичного сп`яніння.

Отже у справі, що розглядається, суд має встановити, чи мало місце перебування позивача на службі в стані наркотичного сп`яніння, що зумовить певні правові наслідки.

Судом першої інстанції встановлено, що позивача звільнено із займаної посади за пунктом 6 частини першої ст. 77 Закону №580 та у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, яке передбачено Дисциплінарним статутом.

Так, до керівництва Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві ДПП капітана поліції Ірини Погорілої з приводу того, шо 24.06.2021 року - 25.06.2021 року поліцейський взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у м. Києві ДПП перебував у стані наркотичного сп`яніння, що підтверджено висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» №003578 від 29.06.2021 року.

Наказом Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції від 08.07.2021 року №253 було утворено дисциплінарну комісію та призначено проведення службового розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у м. Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1 .

Наказом УПП у м. Києві ДПП від 06.08.2021 року №285 було продовжено проведення службового розслідування на один місяць.

У ході службового розслідування встановлено, що 24.06.2021 року на нічне чергування для здійснення охорони публічної безпеки та правопорядку, а також реагування на повідомлення громадян про можливі правопорушення, заступили у складі наряду «Рубін-0406» згідно розстановки сил та засобів Дніпровського району ОСОБА_1 та інспектор взводу №2 роти №З батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у м. Києві ДПП рядовий поліції ОСОБА_2 .

Цього ж дня, для здійснення контролю за роботою нарядів УПП у м. Києві ДПП з метою запобігання, виявлення та припинення порушень службової дисципліни у складі наряду відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві ДПП заступили старший інспектор ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП капітан поліції Погоріла Ірина Григорівна та старший інспектор ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП майор поліції Яковенко Сергій Петрович.

Перед заступанням на зміну, під час шикування роти для проведення інструктажу, командир роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у м. Києві ДПП провів стройовий огляд та наголошував особовому складу про необхідність дотримання службової дисципліни.

Перед зміною ОСОБА_3 отримав інформацію про те, що деякі працівники роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП могли вживати наркотичні засоби.

На шикуванні роти працівників, у яких були б ознаки наркотичного сп`яніння, виявлено не було. Але з метою упередження порушення службової дисципліни ОСОБА_3 зателефонував до працівників ВМАЗ та просив приділити увагу його підлеглим для оперативного виявлення працівників, які перебувають у стані сп`яніння.

Опитаний лейтенант поліції ОСОБА_3 пояснив, що 24.06.2021 року, після отримання указаної інформації, ним проведено шикування особового складу роти №3 та поліцейських з ознаками наркотичного сп`яніння виявлено не було.

Надалі, особовому складу роти №3 лейтенантом поліції ОСОБА_3 доведена інформація про відповідальність за порушення службової дисципліни та наголошено про дотримання поліцейськими вимог чинного законодавства.

Після того як особовий склад роти №3 приступив до забезпечення публічної безпеки на території міста Київ, лейтенант поліції ОСОБА_3 засобами телефонного зв`язку повідомив працівникам ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП ОСОБА_6 та ОСОБА_4 про можливе перебування деяких працівників роти №3 у стані наркотичного сп`яніння.

Наступного дня, близько 00 год 10 хв. працівниками ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП, здійснюючи перевірку несення служби нарядами патрульної поліції за адресою: м. Київ, вул. Лісківська, було зупинено наряд патрульної поліції « 0406» та в ході перевірки у водія службового транспортного засобу «Тоуоta Prius» номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) - ОСОБА_1 було виявлено ознаки наркотичного сп`яніння.

Останньому, інспекторами ВМАЗ УПП у місті Києві ДПП було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у Київській міській наркологічній клінічній лікарні «Соціотерапія» лікарем закладу охорони здоров`я, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Петра Запорожця, 20, на що поліцейський ОСОБА_1 погодився.

Близько 00 год. 50 хв. у приміщені Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» ОСОБА_1 здав зразки біологічного середовища для проведення лабораторних досліджень на визначення виявлення або наявних речовин, що здатні спричинити стан сп`яніння.

Дане дослідження проводилось під контролем лікаря Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» ОСОБА_5 .

Вищезазначені події фіксувались працівниками ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП на портативний відеореєстратори АА №00298, АА №00296, АА №00077.

У подальшому, до УПП у місті Києві ДПП надійшов висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» №003578 від 29.06.2021 року, який показав позитивний результат, перебування ОСОБА_1 , в стані наркотичного сп`яніння під дією канабіноїдів під час несення служби 25.06.2021 року.

У зв`язку із вищезазначеним, 05.07.2021 року за адресою: м. Київ, вул. Лобачевського, 23-А, у приміщенні полку №2 УПП у м. Києві ДПП, ОСОБА_6 було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з тим, що останній перебуваючи у станні сп`яніння керував службовим транспортним засобом 25.06.2021 року.

Також, у ході службового розслідування комісією було перевірено журнал проходження медичного огляду перед заступанням на зміну працівниками полку №2 УПП у м. Києві ДПП та було встановлено, що ОСОБА_1 24.06.2021 року перед заступанням на зміну не пройшов медичний огляд у лікаря.

Опитаний у ході службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що 24.06.2021 року заступив на нічну зміну, під час патрулювання його зупинили співробітники ВМАЗ УПП у м. Києві ДПП та сказали, що тієї зміни співробітник патрульної поліції втратив свідомість та запропонували поміряти тиск та пульс. У подальшому, ОСОБА_1 керуючи службовим транспортним засобом, на якому виїхав на патрулювання, разом із співробітниками ВМАЗ проїхали до вул. Петра Запорожця, 20. ОСОБА_1 здав аналізи, потім, через деякий час, виявилось, що в його організмі виявили «канабіноїди». Як зазначив ОСОБА_1 , в житті не вживав наркотичних речовин, так як бажав служити в Національній поліції.

У ході службового розслідування ОСОБА_3 надана службова характеристика стосовно поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у місті Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1 , відповідно до якої останній за період служби в поліції зарекомендував себе посередньо. З виконанням покладених на нього завдань справляється в неповному обсязі. При виконанні обов`язків проявляє байдужість. Не приділяє значної уваги злагодженості та чіткості роботи в команді при виконанні завдань. Теоретично та практично підготовлений посередньо. Недостатньо вивчає адміністративне законодавство України, нормативно-правові акти, доручення, накази, які регламентують діяльність Національної поліції України та патрульної поліції безпосередньо. Систематично запізнюється на стройовий огляд та шикування.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, пункту 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 року №757, відповідно до п. 7 ч. 3 ст.і 13, ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у місті Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1 вирішено звільнити зі служби в Національній поліції.

Керуючись ст. 19, ч. 1, 6, 8 та 9 ст. 20, ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та згідно з Переліком посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженого наказом Національної поліції України від 04.10.2018 року №929, із змінами внесеними наказом Національної поліції України від 15.03.2019 року №210, начальникові УПП у місті Києві ДПП ( ОСОБА_7 ) здійснити дії щодо порушення перед керівництвом Департаменту патрульної поліції ( ОСОБА_8 ) клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 із застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 28.09.2021 року №660 за вчинення дисциплінарного проступку поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у місті Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в Національній поліції.

За висновками службового розслідування встановлено вчинення рядовим поліції Додудзинським Д.Ю дисциплінарного проступку, зокрема, порушення вимог підпункту «а» пункту 2.9 ПДР, на підставі чого, відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП. Дана подія, яка сталася 24.06.2021 року, стала можливою через особисту недисциплінованість, негативні особисті та морально-ділові якості рядового поліції ОСОБА_1 , недотримання ним високої свідомості дисципліни, порушення основних обов`язків поліцейського в частині неухильного дотримання Конституції України, законів, інших нормативно-правових актів та Присяги поліцейського, що суперечать інтересам законності та компрометують звання поліцейського.

З аналізу вищенаведеного висновується, що єдиним доказом, на підставі якого встановлено перебування позивача 25.06.2021 року під час несення служби в стані наркотичного сп`яніння, є висновок Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» №003578 від 29.06.2021 року, який показав позитивний результат перебування ОСОБА_1 в стані наркотичного сп`яніння під дією канабіноїдів під час несення служби 25.06.2021 року, у свою чергу, інші факти та обставини не є фактичним підтвердженням відповідного стану позивача.

Відповідно до абз. 7 п. 2 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Отже, на думку колегії суддів, підставою для накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, є виключно встановлені фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

У даному випадку постановою Деснянського районного суду м. Києва від 26.11.2021 року у справі №754/10572/21 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Водночас, важливим є не те, що провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності позивача було закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, а те, що постановою судді від 14.09.2021 року було призначено у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП (справа №754/10572/21, провадження №3/754/4118/21) судову медичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Відповідно до висновку Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи №052-48-2021, складеного за результатом проведення судової медичної експертизи відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, вбачається, що в результаті судово-медичної (токсилогічної) експертизи об`єктів, а саме сечі у скляному флаконі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була надана для проведення експертного дослідження КНП «КМНКЛ «Соціотерапія», в межах використаних методів знайдено: кофеїн та котинін (метаболіт нікотину). В сечі не знайдено наркотичних речовин, в тому числі тетрагідроканабінол. Оригінал висновку з більш детальним описом експертного дослідження перебуває в матеріалах справи.

Тобто, судово-медичною експертизою, призначеною в межах судового розгляду справи, встановлено відсутність в організмі позивача наркотичних речовин, тобто, спростовуються висновки службового розслідування про перебування позивача на службі 25.06.2021 року у стані наркотичного сп`яніння, а отже вбачається відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з цих підстав.

Також підлягає врахуванню й те, що позивач надав добровільну згоду на проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння в закладі охорони здоров`я та пройшов необхідне тестування, що додатково вказує на сприяння останнього у встановлені дійсних обставин.

Разом з тим, суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. Саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що в силу положень ст.ст. 72-77, 90 КАС України належних та допустимих доказів перебування позивача 25.06.2021 року під час несення служби в стані наркотичного сп`яніння не вбачається.

Щодо наданої ОСОБА_3 службової характеристики стосовно поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у місті Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1 , відповідно до якої останній за період служби в поліції зарекомендував себе посередньо, то така не має вирішального значення до спірних правовідносин, оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме за перебування на службі у стані наркотичного сп`яніння, що в свою чергу не знайшло свого підтвердження під час судового розгляду, а також застосовано найсуворіший вид стягнення, проте наявність певної характеристики на позивача не є підставою для звільнення зі служби.

Наведене є підставою для задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 28.09.2021 року №660 «Про застосування до працівника УПП у місті Києві ДПП дисциплінарного стягнення» та від 26.10.2021 року №1425-о «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 з посади, та як наслідок поновлення на роботі.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

За правилами п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100 (далі - Порядок №100), середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Приписами п. п. 5, 8 Порядку №100 передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», порядок виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Ця норма є відсилочною та обумовлює існування спеціального нормативно-правового акта для унормування порядку (механізму) нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським.

Таким спеціальним нормативно-правовим актом є Порядок і умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року №260 (далі - Порядок №260).

Таким чином, ураховуючи, що на день звільнення позивача зі служби в поліції норми вказаного Порядку №260, який є спеціальним нормативно-правовим актом для нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським є діючими, вони підлягають застосуванню для визначення розміру грошового забезпечення.

Так, пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку №260 встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, вказаним нормативним актом встановлений порядок обрахунку виплати грошового забезпечення поліцейського за кожний календарний день, що за суттю аналогічно поняттю середньої заробітної плати. Так, вказана сума визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Тож, як похідна, підлягає задоволенню позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, однак без здійснення судом його розрахунку, оскільки відповідачем не було додано довідку про розмір середньої заробітної плати. Враховуючи, що учасниками процесу не було надано суду жодних пояснень щодо підстав нарахування та обґрунтованого розрахунку, правильність якого повинна бути перевірена судом, суд з метою забезпечення ефективного способу захисту, стягує з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції про допуск до негайного виконання рішення суду у частині поновлення ОСОБА_1 на службі у поліції на посаді поліційського взводу №1 роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції з 27.10.2021 року та у частині стягнення з Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.