Справа № 380/10569/24
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 травня 2024 рокусправа № 380/10569/24
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак У.В., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом Приватного підприємства «Постінтур» до Дрогобицької міської ради про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а :

Приватне підприємство «Постінтур» (місцезнаходження: вул. 22 Січня, 40, м. Дрогобич, Львівська область, 82100) звернулося з позовною заявою до Дрогобицької міської ради (місцезнаходження: майдан Ринок, 1, м. Дрогобич, Львівська область, 82100), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати п. 1.5 Рішення Дрогобицької міської ради від 23 травня 2013 р. №1027 «Про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок», яким надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою. щодо відведення земельної ділянки із земель комунальної власності ОСОБА_1 , прож. на АДРЕСА_1 , земельну ділянку орієнтованою площею 1023м2 на вул. Й. Сліпого для ведення садівництва;

- визнати протиправним та скасувати п. 1.9 Рішення Дрогобицької міської ради від 23 травня 2013 р. №1027 «Про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок», яким надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки із земель комунальної власності ОСОБА_2 , прож. на АДРЕСА_2 , земельну ділянку орієнтованою площею 1012м2 на вул. Й.Сліпого для ведення садівництва.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п.п. 2, 4 ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, суд звертає увагу, що усупереч вищевказаних вимог ст. 160 КАС України, в позові відсутні відомості про ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України позивача та відповідача, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача.

Крім того, усупереч ст. 160 КАС України позивачем не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача.

Натомість, відповідно до частини шостої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до абзацу 1 частини шостої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону від 19.10.2023 № 3424-IX), зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Оскільки у позивача, як юридичної особи, не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд», згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає про обов`язок позивача зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 цього Кодексу.

При цьому, згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 169 КАС України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Суд також роз`яснює позивачу, що зміст позову це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення. Через це зміст позовних вимог має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до приписів п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст. 94 КАС України).

Суд звертає увагу, що матеріали справи не містять належних обґрунтувань та доказів того, що спірне рішення стосується законних прав та інтересів позивача, зокрема перебування у власності або ж у користуванні ПП «ПОСТІНТУР» земельних ділянок, щодо яких було надано дозвіл для розроблення проекту землеустрою третім особам, тощо.

Так, зокрема, згідно з наданим позивачем завданням на проектування гуртожитку та житлових будинків для спеціалістів по АДРЕСА_3 , замовником проекту був Львівський кооперативний коледж економіки і права, тоді як ПП «ПОСТІНТУР» виступало лише проектною організацією.

Порушення прав позивача не вбачається і з витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0000227, оскільки з такого не видно чи стосується відповідне кримінальне провадження спірного рішення та чи визнане ПП «ПОСТІНТУР» потерпілим у такому кримінальному провадженні.

Отже, на виконання вказаної норми позивачу необхідно належним чином обґрунтувати порушення спірним рішенням його прав та надати суду відповідні докази.

Окрім цього, порушуючи вимоги п.7 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Відповідно до вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зокрема наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Порушуючи вимоги зазначеної статті, у позовній заяві не було зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, усупереч вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві позивачем не надано власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд також зазначає, що за змістом ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового - 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Частиною 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з наведеного, суд звертає увагу, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті позивачем за подання даної позовної заяви становить (3028,00 грн. * 2) = 6056,00 грн, яку не сплачено позивачем.

Необхідно також звернути увагу на те, що згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Як передбачено ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що спірне рішення Дрогобицької міської ради №1027 «Про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» було прийняте ще 23 травня 2013 року.

При цьому, з матеріалів справи слідує, що позивачу було відомо про наявність спірного рішення, оскільки останній в період 2019-2024 років вчиняв активні заходи щодо виявлення та припинення можливих порушень вимог земельного законодавства при вилученні та передачі земельної ділянки навчального закладу площею 0,51 га та 0,49 га на АДРЕСА_3 третім особам.

Зокрема, в матеріалах справи наявний лист ГУ Держгеокадастру у Львівській області Управління з контролю за використанням та охороною земель від 04.03.2021 №19-13-0.4-222/90-21, яким позивача повідомлено про те, що:

- пп. 1.5 п.1 рішення від 23.05.2013 №1027 Дрогобицька міська рада надала дозвіл ОСОБА_3 , на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення садівництва площею 0,1023 га на АДРЕСА_4 ;

- пп. 1.9 п.1 рішення від 23.05.2013 №1027 Дрогобицька міська рада надала дозвіл ОСОБА_2 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення садівництва площею 0,1012 га на АДРЕСА_4 .

Таким чином, позивачу ще у 2021 році було достовірно відомо про наявність спірного рішення та зміст оскаржуваних ним пунктів, однак до суду з цим позовом останній звернувся лише 14.05.2024, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого Законом.

З даного приводу суд також відхиляє аргументи позивача про те, що тільки після внесення 02.04.2024 за його заявою відомостей до ЄДР, щодо вчинення кримінального правопорушення начальником Комунального управління Дрогобицької міської ради, він отримав право звертатися до суду з цим позовом, оскільки як вже йшлося вище, з витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0000227 не видно чи стосується відповідне кримінальне провадження спірного рішення та чи визнане ПП «ПОСТІНТУР» потерпілим у такому кримінальному провадженні.

Тобто, в даному випадку внесення у 2024 році відомостей до ЄДР щодо вчинення кримінального правопорушення начальником Комунального управління Дрогобицької міської ради за заявою ПП «ПОСТІНТУР» не тягне за собою зміни дати, з якої позивач дізнався чи повинен був дізнатися про наявність спірного рішення та не означає, що таке рішення стосується його законних прав та інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу також необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів, що підтверджуються причини пропуску такого.

Враховуючи наведене, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи виявлені недоліки, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу встановити спосіб і строк їх усунення. Роз`яснити позивачу, що у випадку усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву Приватного підприємства «Постінтур» до Дрогобицької міської ради про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків, шляхом подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (вул.Чоловського, 2, м.Львів, 79018) в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали:

- оформленої відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України позовної заяви з належно сформульованими та обґрунтованими вимогами для суду та учасників справи;

- доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги з урахуванням вищенаведених висновків суду;

- доказів реєстрації Приватним підприємством «Постінтур» електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд»;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску та доказів, що підтверджують причини пропуску такого;

- оригіналу документа про сплату судового збору за подання даної позовної заяви в сумі 6056,00 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна