Справа № 240/25581/22
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року м. Житомир справа № 240/25581/22

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_2 ) із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Житомирській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.08.2022 №7223;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 №7650;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що податковому органу надані усі документи, що підтверджують здійснення позивачем правомірної господарської діяльності, а також те, що позивач не є ризиковим та не відповідає критеріям ризиковості. Вказані рішення контролюючого органу є протиправними та порушують його права на реєстрацію податкових накладних з податку на додану вартість та перешкоджають законному здійсненню ним господарської діяльності та виконанню зобов`язань перед контрагентами.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Від ГУ ДПС у Житомирській області на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач просив відмовити в задоволенні даного позову. В обґрунтування зазначено, що 11.08.2022 комісією ГУ ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №7223 про включення ФОП ОСОБА_2 до переліку ризикових платників податків. Відповідно до протоколу комісії ГУ ДПС у Житомирській області від 11.08.2022 №91/06-30-18-02-17 встановлена відповідність ФОП ОСОБА_2 критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, згідно п.8 додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 у зв`язку з відсутністю трудових ресурсів необхідних для здійснення діяльності в задекларованих обсягах. Позивач скористався своїм правом подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків, тобто оскаржуване рішення про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 №7650 прийняте з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копій відповідних документів. Однак, подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності позивача, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. До того ж, на думку відповідача, суд не наділений жодними повноваженнями щодо зобов`язання податкового органу віднести платника до критеріїв платників, що не відповідають критеріям ризиковості. Наслідком прийняття рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків є лише можливість зупинення реєстрації податкових накладних платника податків в майбутньому, яка сама по собі не порушує його прав та обов`язків. Отже, на думку податкового органу, оскаржуване рішення не порушує прав позивача.

Ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Житомирській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали даної адміністративної справи, дослідивши докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини, які стали підставою для прийняття контролюючим органом спірних рішень, суд встановив наступне.

Судом безспірно встановлено, що ФОП ОСОБА_2 зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 17.09.2008, про що внесено запис №0011834, РНОКПП НОМЕР_1 . Основним видом діяльності позивача є діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (код КВЕД 46.19). До видів діяльності позивача також віднесено діяльність, передбачену кодами КВЕД: 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками; 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення; 33.19 Ремонт і технічне обслуговування інших машин і устаткування; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням (а.с. 33-36).

Відповідно до рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.08.2022 №7223 прийнято рішення про відповідність ФОП ОСОБА_2 п.8 Критеріїв ризиковості платника податків (а.с. 19).

У витязі з протоколу Комісії №91/06-30-18-02-17 від 11.08.2022 підставою для віднесення позивача як платника податків до ризикових зазначено наступне: "Відсутні трудові ресурси необхідні для здійснення діяльності в задекларованих обсягах" (а.с. 124-126).

Позивач скористався своїм правом подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків та надав на розгляд комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних перелік документів (а.с. 20-31, 33-36, 40-64, 67-111). Однак, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 №7650 прийнято рішення про відповідність ФОП ОСОБА_2 п.8 Критеріїв ризиковості платника податків (а.с. 32).

У витязі з протоколу Комісії від 30.02.2028 №102/06-30-18-02-17 зазначено про те, що подані позивачем документи не відображають у повному обсязі здійснення фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості (а.с. 127-128). Позивач, вважаючи такі дії відповідача протиправними та вчиненими всупереч діючого законодавства, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у відповідній редакції (далі ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Починаючи з 01.02.2020 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165). Зокрема, цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо. Отже, Порядок №1165, який був чинним на час прийняття спірного рішення, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості. Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 07.12.2022 у справі №640/13536/20, повертаючи на новий розгляд справу до суду апеляційної інстанції. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.11.2021 у справі 140/17441/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, які враховуються судом відповідно до частини третьої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України.

За таких обставин, суд зазначає про неможливість застосування до спірних правовідносин висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 19.05.2020 у справі №160/10287/19, від 10.07.2020 у справі №520/5168/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19, від 27.08.2019 у справі №540/2077/18, від 17.07.2020 у справі №240/1098/19 про неможливість оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості як таких, що не відповідають положенням Порядку №1165, оскільки зазначені висновки Верховного Суду зроблені у правовідносинах, що регулювалися Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, який станом на час прийняття оскаржуваного рішення у цій справі втратив чинність.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.11.2021 у справі №140/17441/20, від 18.02.2021 у справі №240/3662/19.

Суд зазначає, що надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

При цьому, в даному випадку безпідставним є посилання податкового органу щодо відсутності правових наслідків у діях Комісії по віднесенню платників податків до ризикових, оскільки останні стосуються правовідносин, в яких застосуванню підлягав Порядок №117. В той же час, як було вказано вище, Порядок №1165, на відміну від положень Порядку №117, закріплює право суб`єкта господарювання на адміністративне та судове оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Отже, доводи відповідача з даного приводу суд відхиляє як безпідставні.

Оцінюючи правомірність рішень відповідача, суд виходить з наступного.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Відповідно до п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Таким чином, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції. При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.

Законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання ним для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Суд зазначає, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Як встановлено з матеріалів справи, доводи контролюючого органу, викладені у відзиві на позов, обґрунтовані лише тим, що оскаржуване рішення не впливає на обсяг прав, свобод чи інтересів позивача та носить виключно інформаційний характер. Контролюючий орган також посилався на висновки Верховного Суду, посилання на які, як вже було зазначено, є недоречними.

Водночас, документального підтвердження обставин, що позивач та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Під час розгляду справи відповідач не надав належних доказів, які досліджувалися в ході засідання Комісії і які слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Так, зі змісту оскаржуваного рішення від 11.08.2022 №7223 слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Як встановлено судом та не спростовано відповідачем, станом на 11.08.2022 ФОП ОСОБА_2 не було подано на реєстрацію жодної податкової накладної/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, які б стосувалися будь-якої господарської операції позивача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що рішення відповідача від 11.08.2022 №7223 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким позивача віднесено до ризикових, прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку №1165.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Зі змісту витягу з протоколу від 11.08.2022 №91/06-30-18-02-17, слідує, що рішення №7223 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято на підставі наявної податкової інформації, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю. У витязі членами комісії зазначено, що за результатами аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено відповідність ФОП ОСОБА_2 критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, згідно п.8 додатку 1 до Порядку №1165 у зв`язку з відсутністю трудових ресурсів необхідних для здійснення діяльності в задекларованих обсягах.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було.

Відповідачем не було конкретизовано у яких саме операціях та з якими саме контрагентами приймав участь позивач, що ймовірно є ризикованими.

Відтак, з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.08.2022 №7223.

Крім того, матеріалами справи підтверджується, що позивач скористався своїм правом подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків та подав 25.08.2022 на розгляд комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних перелік документів, а саме: повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку; копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.08.2022 №7223; копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ФОП ОСОБА_2 ; копію договору надання послуг між ФОП ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_2 від 01.04.2022 № 01/04/22; копію акту наданих послуг від 30.06.2022; копію договору на поставку товару між ТОВ "ФІРМА "ТЕХНІКА МОНТАЖУ" та ФОП ОСОБА_2 від 29.08.2017 №730073 з додатком; копію видаткової накладної від 07.06.2022 №14432; копію видаткової накладної від 14.06.2022 №15319; копію видаткової накладної від 21.06.2022 №16390; копію видаткової накладної від 29.06.2022 №17725; копію видаткової накладної від 30.06.2022 №17882; копію договору купівлі-продажу між ТЗОВ "1001 ДРІБНИЦЯ" та ФОП ОСОБА_2 від 30.08.2017 №УТ0018240; копію видаткової накладної від 07.06.2022 №91022; копію видаткової накладної від 07.06.2022 №91024; копію видаткової накладної від 14.06.2022 №95565; копію видаткової накладної від 21.06.2022 №101242; копію договору поставки товару між ТОВ "ОПТОВА КОМПАНІЯ "ПРОМІНСТРУМЕНТ" та ФОП ОСОБА_2 від 01.10.2017 №410-77-17; копію видаткової накладної від 08.06.2022 №ОК-00001299; копію видаткової накладної від 09.06.2022 №ОК-00001321; копію видаткової накладної від 16.06.2022 №ОК-00001387; копію видаткової накладної від 28.06.2022 №ОК-00001501; копію договору купівлі-продажу між ТОВ "МЕТИЗКОМПЛЕКТ" та ФОП ОСОБА_2 від 01.01.2022; копію видаткової накладної від 01.06.2022 №3907; копію видаткової накладної від 01.06.2022 №3908; копію видаткової накладної від 09.06.2022 №4098; копію видаткової накладної від 15.06.2022 №4304; копію видаткової накладної від 15.06.2022 №4314; копію видаткової накладної від 22.06.2022 №4555; копію видаткової накладної від 29.06.2022 №4825; копію договору надання послуг між ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_2 від 04.04.2022 №04/04/22; копію акту наданих послуг від 30.06.2022; копію договору поставки між ТОВ "ТОРГОВИЙ БУДИНОК АТАЛАНТА" та ФОП ОСОБА_2 від 01.04.2022 №01/04/22-1; копію видаткової накладної від 01.06.2022 №41; копію видаткової накладної від 02.06.2022 №42; копію видаткової накладної від 03.06.2022 №43; копію видаткової накладної від 06.06.2022 №44; копію видаткової накладної від 07.06.2022 №45; копію штатного розпису на 2021 рік; копію договору купівлі-продажу між ФОП ОСОБА_2 та ТОВ "ВУДЕР УКРАЇНА" від 01.07.2019 №01/07/193; копію додаткової угоди від 30.12.2019 №1 до договору купівлі-продажу від 01.07.2019 №01/07/193; копію видаткової накладної від 02.06.2022 №13186; копію видаткової накладної від 24.06.2022 №16115; копію договору купівлі-продажу між ФОП ОСОБА_2 та ТОВ "ТРАНС БІТ ГРУПП" від 01.01.2019 №01/01-01; копію видаткової накладної від 20.06.2022 №14469 (а.с. 20-31, 33-36, 40-64, 67-111).

Разом з тим, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 за №7650 прийнято рішення про відповідність ФОП ОСОБА_2 п.8 Критеріїв ризиковості платника податків (а.с. 32).

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії від 30.08.2022 за результатами розгляду копій документів та аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено, що ФОП ОСОБА_2 не підлягає виключенню з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки не відпали підстави, з яких платника було внесено до переліку ризикових та подані документи не відображають у повному обсязі здійснення фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість згідно п.8 додатку до Порядку №1165 (а.с. 127-128).

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу щодо неможливості діяльності позивача у зв`язку із недостатністю ресурсів для здійснення діяльності, є лише припущенням, яке саме по собі не може свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 05.01.2021 у справі 640/10988/20, від 19.11.2021 у справі №140/17441/20, у постанові Касаційного адміністративного суду від 05.01.2021 у справі №640/11321/20.

У витязі з протоколу засідання комісії не обґрунтовано, яких саме документів не вистачає для необхідності відображення у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності позивача.

Податковим органом при прийнятті рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку був порушений принцип належного урядування, контролюючий орган позбавив платника податку можливості спростувати факт відповідності критеріям ризиковості, не надавши повної інформації щодо підстав прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості.

Більш того, суд зазначає, що позивачем надано відповідачу перелік документів, який був достатнім для прийняття відповідачем рішення про виключення з переліку ризикових.

Отже, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення від 30.08.2022 №7650 не містить обґрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містить доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, з урахуванням чого рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Так, положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та "Вуліч проти Швеції" суд визначив, що "... адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі і поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Саме зобов`язання виключити його з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України та зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1, 2 ст.77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги ФОП ОСОБА_2 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, ФОП ОСОБА_2 заявлено до ГУ ДПС у Житомирській області 2 позовні вимоги немайнового характеру та похідну позовну вимогу.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відтак, загальний розмір судового збору, який ФОП ОСОБА_2 мав сплатити за звернення до суду з даним позовом становить: 4 962,00 грн. (2481,00 х 2 = 4 962,00 грн.), де: 2481,00 грн - прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць, встановлений на 01 січня 2022 року; 2 - кількість заявлених позивачем вимог немайнового характеру).

Натомість, з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 29.09.2022 №2091 вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір за 3 позовних вимоги немайнового характеру у розмірі 7 443,00 грн. (2481,00 х 3 = 7 443,00 грн.), тобто в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Водночас, згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 06.10.2020 у справі №826/11984/16 вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, учинити дії або утриматися від їх учинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.

У свою чергу, положеннями статті 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Отже, питання повернення позивачу надмірно сплаченої суми судового збору у розмірі 2481,00 грн. може бути вирішено судом після подання позивачем клопотання про його повернення.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 194, 242-246, 255, 262, 263, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Ю.Тютюнника,7, м.Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781) - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.08.2022 №7223.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.08.2022 №7650.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника,7, м.Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 4962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович