Справа № 440/3004/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2024-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 р. Справа № 440/3004/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 01.04.2024, (головуючий суддя І інстанції: О.О. Кукоба) по справі № 440/3004/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Полтавській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Полтавській області від 12.02.2024 №314 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Полтавській області від 14.02.2024 №74о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції та визначення суми відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився на момент звільнення;

- поновити ОСОБА_1 на займаній посаді поліцейського-водія взводу №2 роти №1 батальйону поліції особливого призначення;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП в Полтавській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.02.2024 по дату поновлення на роботі;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП в Полтавській області на користь позивача моральну шкоду, завдану незаконним звільненням, у розмірі 40000,00 грн.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 14.03.2024 позов залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду та надано 10 денний строк для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав з доказами поважності причин його пропуску.

26.03.2024 до суду надійшла заява представника позивача про поновлення строку звернення з цим позовом.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку зазначено, що у спірних відносин строк звернення до суду слід визначати ч.5 ст. 122 КАС України, якою у спорах щодо звільнення з публічної служби визначений місячний строк звернення до суду, а не положеннями Дисциплінарного статуту Національної поліції . Також посилався на юридичну необізнаність позивача, необхідність користуватися послугами адвоката.

З урахуванням наведеного, вважав, що с дана справа не є типовою та має дуже важливе значення для нього.

До того ж, звернув увагу, що адвокатом було направлено адвокатські запити та документи отримані ним лише 25.03.2024 року, таке відношення відповідача на переконання апелянта свідчить про бажання затягнути надання необхідної інформації та документів.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 визнано причини пропуску строку звернення до суду не поважними, в задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду відмовлено, позовну заяву повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що строк звернення до суду з позовом про оскарження наказу про звільнення становить 15 днів згідно ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, проте позивач звернувся до суду на 27 день після видання наказу, отже не своєчасно, зазначені ним підстави пропуску є неповними.

Не погоджуючись із ухвалою суду позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, не вірне встановлення обставин справи, просив ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає зменшення ст. 31 Дисциплінарного статуту строків звернення до суду по питанню оскарження звільнення з органів поліції із 30 до 15 днів значно обмежує права позивача та у спірних відносин слід керуватись приписами ч.5 ст. 122 КАС України, якою у спорах щодо звільнення з публічної служби визначений місячний строк звернення до суду.

Зазначає, що на запит адвоката документи відповідачем надані лише 25.03.2024 року, що свідчить про затягування відповідачем надання необхідної інформації та документів

Також вказує, що судом першої інстанції не вірно надано оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, наведеним в заяві про поновлення строку звернення до суду.

Головне управління Національної поліції в Полтавській області (далі - відповідач) не подав відзив на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційна скарга розглянута судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З наведених положень ст. 122 КАС України вбачається, що іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду.

15.03.2022 був прийнятий Закон України «Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» №2123-ІХ з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану».

Даним Законом внесено зміни до Дисциплінарного статуту шляхом доповнення його новим розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Вказаний вище Закон набрав чинності з 01.05.2022.

Відповідно до ч.4 ст.31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" ( в редакції що діяла на час звільнення позивача) поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже, з 01.05.2022 року Законом України «Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2123-IX запроваджено інші умови проведення службового розслідування, а також визначена нова процедура ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та установлені особливі строки оскарження дисциплінарних стягнень.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постановах від 29.01.2019 року у справі №807/257/14, від 25.04.2024 у справі № 520/11247/22.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тобто, у контексті даного спору застосуванню підлягає саме Дисциплінарний статут Національної поліції України, який затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (з відповідними змінами), яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Вищевказаний висновок суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 08.02.2023 року у справі №120/7567/22, який в силу згаданої вище норми ч.5 ст.242 КАС України є обов`язковими для врахування при розгляді даної справи.

З огляду на зазначене доводи апелянта щодо невірного застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в частині визначення строку звернення до суду є безпідставними.

З матеріалів справи вбачається, що предметом даного спору є наказ ГУНП в Полтавській області від 12.02.2024 №314 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення зі служби в поліції та наказ ГУНП в Полтавській області від 14.02.2024 №74о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції та визначення суми відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився на момент звільнення.

Як встановлено з матеріалів даної справи, з наведеними вище оспорюваними наказами ГУНП в Полтавській області позивач був ознайомлений під розписку від 14.02.2024 року.

Відтак, строк звернення до суду з вимогами у даній справі, з урахуванням приписів ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, після ознайомлення позивача з оспорюваними наказами 12.02.2024 та від 14.02.2024 року, розпочався від 14.02.2024 року та тривав 15 днів, тобто до 29.02.2024 року.

Водночас, як встановлено з матеріалів справи, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду першої інстанції лише 12.03.2024 року.

Відтак, позивачем було пропущено 15-ти денний строк звернення до суду, передбачений нормою ч.4 ст.31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України"

Колегія суддів зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Колегія суддів уважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Доводи позивача про те, що лише 25.03.2024 року він отримав документи службового розслідування, надані на адвокатські запити, не мав можливості раніше їх отримати, колегія суддів вважає необґрунтованими та неповажними, оскільки отримання відповіді на адвокатський запит не зупиняє перебіг процесуальних строків звернення до суду.

Очікування відповіді на адвокатський запит не може бути поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки такі обставини не перешкоджали позивачу скористатися правом звернення до суду у строки, встановлені ч.4 ст.31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" та за потреби надати додаткові докази (відповідь на адвокатський запит, уточнену позовну заяву) у ході розгляду даної справи судом першої інстанції.

Наведене вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 09.09.2020 у справі №444/2499/19.

Окрім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 14.09.2023 у справі №520/12477/22 отримана відповідь на адвокатський запит не змінює часу, з якого апелянт повинен був або міг дізнатись про порушення своїх прав. Зазначена дата свідчить лише про час, коли апелянт почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, а є лише фактично штучно створеною новою часовою передумовою звернення з позовом до суду.

Колегія суддів вважає, що матеріали справи не містять належних доказів, які б вказували на наявність поважних причин пропуску строку позивачем звернення до суду, які б унеможливлювали або ускладнювали можливість вчинення ним процесуальних дій у визначений законом строк, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваній ухвалі про залишення без задоволення заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та повернення позивачеві позовної заяви, а тому вважає, що відсутні правові підстави для скасування чи зміни такої ухвали.

Посилання в апеляційній скарзі на правові позиції ЄСПЛ, викладені в його рішеннях у певних справах колегія суддів враховує, проте зазначає, що дане судове рішення (постанова) їм не суперечить.

З огляду на викладене, колегія суддів, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку, що судом ухвалено судове рішення з додержанням норм процесуального права, законне і обґрунтоване, з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 по справі № 440/3004/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова