Справа № 160/26665/23
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2024-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 травня 2024 року м. Дніпросправа № 160/26665/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Вінницької митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 січня 2024 року (суддя Бухтіярова М.М.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВ метал груп» до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «АВ метал груп» звернулось з позовом до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 січня 2024 року позов задоволено.

Суд вирішив визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA401000/2023/000078/2 від 08.08.2023.

Відповідачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не взято до уваги, що надані митному органу документи містили вагомі розбіжності та не містили інформації щодо дійсної вартості та ваги товару.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1 ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як було встановлено судом першої інстанції, ТОВ «АВ метал груп» зареєстроване 14.04.2009, про що вчинено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про державну реєстрацію юридичної особи за ідентифікаційним кодом 36441934; основний вид діяльності за КВЕД: 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами.

03.07.2023 між компанією U.S.Steel Kosice, s.r.o. (Словаччина) (продавець) та ТОВ «АВ метал груп» (покупець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №7B7SXC23 (далі Контракт) (а.с. 83-87) на поставку товару (Поз. 01-04: гарячекатаний сталевий лист; Поз. 05-15: гарячекатаний сталевий лист) розміром, кількістю, вагою, за ціною та характеристикою, визначених в п. І цього Контракту.

Умови поставки партії товару, дата виробництва, транспорт, оформлення документів, які будуть направлені покупцю продавцем, а також місце доставки визначені в розділі II Контракту №7B7SXC23 від 07.03.2023, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього контракту, зокрема визначено оформлення рахунку: нетто.

У розділі III Контракту визначено умови оплати - авансовий платіж. Платежі за товар повинні відповідати узгодженим умовам виставлених рахунків та оплати. Покупець сплачує Продавцю ціну товару у формі авансового платежу на підставі рахунку - проформи, виставленого Продавцем до відвантаження товару. Сума авансового платежу буде врахована в остаточному рахунку-фактурі, виставленому Продавцем. Валютою цього договору є євро.

На виконання умов Контракту та досягнутих сторонами домовленостей компанією U.S.Steel Kosice, s.r.o. були виставлені: рахунок-проформу №920570 від 03.07.2023; рахунок-фактуру №920570 від 03.07.2023; інвойс №123/31220901 від 26.07.2023; інвойс №123/Х1208101 від 25.07.2023; платіжними інструкціями №628 від 06.07.2023, №629 від 07.07.2023, №630 від 10.07.2023 здійснено передплату по Контракту.

Продавцем відповідно до умов Контракту №7B7SXC23 від 03.07.2023 було здійснено поставку на адресу ТОВ «АВ метал груп» прокату плоского з вуглецевої сталі.

31.07.2023 позивачем подано до Вінницької митниці митну декларацію форми ІМ 40 23UA58U3 для здійснення митного оформлення наступного товару:

1. прокат плоский з вуглецевої сталі, загально-цивільного призначення, не для військового використання, завширшки 600мм або більше, гарячекатаний, неплакований, без гальванічного чи іншого покриття, у листах, без подальшого оброблення, згідно EN 10051/10, EN 10025-2/19, марки сталі S235JR, розміром 8х1500х6000мм 23,280т., виробник: U.S. Steel Kosice, s.r.o., торгівельна марка: USS, країна виробництва: EU

2. прокат плоский з вуглецевої сталі, загально-цивільного призначення, не для військового використання, завширшки 600мм або більше, гарячекатаний, неплакований, без гальванічного чи іншого покриття, у листах, без подальшого оброблення, згідно EN 10051/10, EN 10025-2/19, марки сталі S235JR, розміром 2,4х1250х2500мм 31,890т., виробник: U.S. Steel Kosice, s.r.o., торгівельна марка: USS, країна виробництва: EU.

У графах 42 МД 23UA58U3 заявлена митна вартість товару 1. визначена у розмірі 15667,440 EU, товару 2. - 21780,8700 EU; вага товару 1. у графах 35,36 визначена Нетто 23280, брутто 23650; вага товару 2. у графах 35,36 визначена Нетто 31890, брутто 32396; умови поставки CРТ UA Вінниця (гр.20).

За митною декларацією ІМ 40 №23UA58U3 від 31.07.2023 товар імпортований позивачем від відправника/експортера компанії U.S.Steel Kosice s.r.o. на підставі наступних товаросупровідних документів: рахунок-проформа №920570 від 03.07.2023; рахунок-фактура №920570 від 03.07.2023; інвойс №123/31220901 від 26.07.2023; інвойс №123/Х1208101 від 25.07.2023; зовнішньоекономічний договір від 03.07.2023 №7B7SXC23; платіжне доручення в іноземній валюті від 06.07.2023 №628; платіжне доручення в іноземній валюті від 07.07.2023 №629; платіжне доручення в іноземній валюті від 10.07.2023 №630; декларації країни відправлення від 28.07.2023 №23SK5653EX32001401.

Митним органом було встановлено, що подані до митного оформлення документи на підтвердження митної вартості не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та містять розбіжності.

Декларанту сформовано електронне повідомлення, відповідно до якого встановлено наступне.

1.вартість товару зазначена у експортній декларації №23SK5653EX32001401 від 28.07.2023 товар №2 (21781,00 USD) відмінна від вартості товару у МД (21780,8700 USD), вага брутто гр. 35 товару №2 становить 32396 кг., вага брутто даного товару в експортній МД становить 32160 кг.

З огляду на викладене та на підставі частини 3 статті 53 Митного кодексу України декларанту повідомлено вимогу надати такі додаткові документи:

1) договір ( угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором ( угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором ( угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору;

4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;

5) інші документи за бажанням.

Позивачем листом від 08.08.2023 за вих. № 02 було додатково надано такі документи: платіжне доручення від 02.08.2023 №667, виписку з бухгалтерської документації від 07.08.2023 №07/08/02, висновок Дніпропетровської ТПП від 01.08.2023 №ГО-800, цінову інформацію з мережі інтернет про вартість сировини (сталь) LME від 01.08.2023, біржові котировки Platts від 04.08.2023, а також повідомлено, що товариство надало всі наявні документи та протягом 10 робочих днів додаткові документи надані не будуть.

08.08.2023 у зв`язку із неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2023/000078/2 від 08.08.2023, за яким заявлена митна вартість за МД 23UA58U3 скоригована митним органом за другорядним методом визначення митної вартості та ґрунтується на раніше визнаній митним органом митній вартості згідно з МД від 19.06.2023 №110110/2023/004446, за якою було випущено у вільний обіг аналогічний товар того самого виробника 1.Прокат плоский з вуглецевої сталі завширшки більше 600 мм, гарячекатаний, неплакований, без гальванічного чи іншого покриття у листах, без подальшого оброблення, крім гарячого прокатування, для загального використання (цивільне будівництво), завтовшки менш як 3 мм, стандарт EN 10025-2/19, марка сталі S235JR:2,000х1250х2500мм 15,826 тонн. Ціна за кілограм 0,762 Евро.

В графі 33 зазначеного рішення митний орган навів наступні підстави його прийняття:

1. вартість товару зазначена у експортній декларації №23SK5653EX32001401 від 28.07.2023 товар №2 (21781,00 USD) відмінна від вартості товару у МД (21780,8700 USD), вага брутто гр. 35 товару №2 становить 32396 кг., вага брутто даного товару в експортній МД становить 32160 кг., у зв`язку із чим є підстави вважати, що інвойс, який подавався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо дійсної вартості товару відповідно до статті VII ГАТТ.

2. не подано документів на підтвердження транспортних витрат.

3. відповідно висновку Дніпропетровської ТПП від 01.08.2023 р. №ГО-800 експертом проаналізовано дані мережі інтернет, однак для порівняння експертом взяті аналоги не того розміру та не того виробника, а також проаналізовано продаж сталі на ринку Китаю. Згідно товаросупровідних документів, наданих декларантом, оцінюваний товар було виготовлено в Європейському союзі, а не в Китаї.

4. цінова інформація з мережі інтернет про вартість сировини (сталь) LME від 01.08.2023 р. надано з ресурсу країни-агресора (metallicheckiy-portal.ru), що є недопустимим в умовах повномасштабної війни. Дану інформацію неможливо ні підтвердити, ні спростувати.

5. у виписці з бухгалтерської документації від 07.08.2023 р. №07/08/02 зазначено інвойс від 14.04.2023 р. №920343, однак в порівняльній таблиці, наданій з бухгалтерською випискою, серед багатьох зазначено оформлення ще минулого року.

Не погодившись із вказаним рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем правомірність оскарженого рішення не було доведено.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки (стаття 50 Митного кодексу України).

Згідно з частинами першою, другою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до положень частин першої, другої статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частиною першою статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини четвертої статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 Митного кодексу України).

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частина шоста статті 53 Митного кодексу України).

Згідно з частиною першою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до положень частини другої, третьої статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 337 Митного кодексу України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно пунктом 1 частини четвертої статті 54 цього Кодексу митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною шостою статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини першої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з частиною другої статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до частини першої статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до положень частин другої восьмої статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частиною сьомою статті 54 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з частиною шостою статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як було встановлено судом першої інстанції, поставка оцінюваного товару здійснена на підставі зовнішньоекономічного контракту від 03.07.2023 №7B7SXC23, між ТОВ «АВ метал груп» (покупець) та компанією U.S. Steel Kosice, s.r.o. (Словаччина) (продавець).

Розділом II Контракту від 03.07.2023 №7B7SXC23 передбачено оформлення інвойсу: нетто.

В інвойсі №123/Х1208101 від 25.07.2023 зазначено вагу товару нетто 31,890т та ціну товару 21780,87Євро (а.с.126). Відповідні дані щодо ціни товару та ваги нетто задекларовані позивачем у МД №23UA58U3 від 31.07.2023.

Аналогічні відомості щодо ваги нетто товару зазначені в експортній декларації 23SK5653ЕХ32001401 (а.с.108), в якій також міститься посилання на інвойс №123/Х1208101. Ціну ж в експортній декларації зазначено із застосуванням заокруглення та вказано 21781,0000Євро.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що за таких обставин, виходячи з наданих доказів не вбачається розбіжностей між наданими до митного оформлення документами та задекларованими даними щодо ціни та ваги товару, зауваження митного органу до експортної декларації безпідставні.

Також судом першої інстанції було встановлено, що відповідно до Контракту умови поставки CPT VINNYTSIA згідно правил Інкотермс в редакції 2020 року.

За правилами Інкотермс 2020 термін СРТ (англ. Carriage Paid То) (... named place of destination), або Фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику. Під словом перевізник розуміється будь-яка організація, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому чи організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним чи іншим транспортом чи комбінацією цих видів транспорту.

За умовами поставки СРТ витрати на доставку товару покладаються на продавця товару, а не на покупця, та вже включені продавцем до вартості товару.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що з поданих до митного оформлення документів не вбачається додаткових витрат, зокрема, витрат на транспортування, а відтак витрати на транспортування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару, та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що надані позивачем до митного оформлення документи повною мірою підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мали протиріч, невідповідностей або розбіжностей, які б не дозволяли митному органу провести обчислення митної вартості за основним методом.

Доводи апеляційної скарги зазначеного не спростовують.

Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Вінницької митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 січня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВ метал груп» до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Постанова у повному обсязі складена 22 травня 2024 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш