Справа № 440/15607/23
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 р.Справа № 440/15607/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мінаєвої О.М. ,

за участю секретаря судового засідання Тютюник О.Ю.

представник відповідача Кінаш Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 та на додаткове рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2024, головуючий суддя І інстанції: С.С. Сич, м. Полтава, повний текст складено 02.02.24 та 12.02.24, відповідно, по справі № 440/15607/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Труд.Земля.Капітал"

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Труд.Земля.Капітал", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області № 9224478/34630924 від 21.07.2023 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «АГРОФІРМА «ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.», зареєстровану у контролюючому органі 19.07.2023 за № .

В обґрунтування позову зазначив, що 19.07.2023 ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." через електронний кабінет подано таблицю даних платника податку на додану вартість, у якій зазначено перелік кодів УКТЗЕД/ДКПП, які відповідають специфіці господарської діяльності підприємства. На підтвердження відомостей, зазначених у таблиці, до неї були залучені пояснення та копії документів. Комісією регіонального рівня було прийнято рішення № 9224478/34630924 від 21.07.2023 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, що, на думку позивача, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки: оскаржуване рішення усупереч вимогам пункту 17 Порядку № 1165 не містить тип операції (придбання/постачання), періоду здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податкового номеру платника податку, задіяного в ризиковій операції, дати включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; відомості, наведені у рішенні як підстава для його прийняття, не відповідають дійсності, зважаючи на те, що на ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." працювало 15 осіб за основним місцем роботи з робочим часом нормальної тривалості, 2 особи за основаним місцем роботи із суміщенням посад, 10 осіб за сумісництвом неповний робочий час (4-5 днів на місць), що пов`язано із специфікою діяльності агропідприємства (сезонність виробництва), тому ці особи отримують заробітну плату пропорційно відпрацьованому часу - 1250 грн. - 1490 грн.; Товариство закуповує посівний матеріал, добрива, засоби захисту рослин, дизпаливо, запасні частини для ремонту техніки та, використовуючи власні виробничі засоби, орендовану техніку, персонал, виконує роботи по вирощуванню зернових та/або олійних сільськогосподарських культур (з кодом послуги 01.61), вказані роботи по вирощуванню реалізуються за договором про виконання сільськогосподарських робіт від 01.07.2022 №010722/1, укладеним з ТОВ "АДР-СЕРВІС АГРО", надалі ТОВ "АДР-СЕРВІС АГРО" після природних біологічних перетворень вирощуваної с/г культури в стадії незавершеного сільськогосподарського виробництва у вигляді посівів реалізуються позивачу за договором поставки від 30.03.2023 №300323/1, позивач здійснює збирання вирощених с/г культур власними та залученими підрядними організаціями; надані позивачем документи свідчать про наявність фактичної можливості здійснювати заявлені у таблиці даних операції та виконувати податкові обов`язки.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Труд.Земля.Капітал" задоволено.

Визнано протиправним і скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.".

Зобов`язано Головне управління ДПС у Полтавській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", зареєстровану у контролюючому органі 19 липня 2023 року за №.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." витрати зі сплати судового збору в сумі 2684 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).

Додатковим рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2024 року стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44057192, вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36000) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." (ідентифікаційний код 34630924, вул. Сонячна, 4, село Веселе, Харківський район, Харківська область, 62420) витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7100 грн. (сім тисяч сто гривень).

Не погодившись з рішенням та додатковим рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржувані рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки доказам у справі, обставинам та матеріалам, що мають значення для правильного вирішення справи. Зауважив, що ТОВ «АГРОФІРМА «ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ» подано Таблицю даних платника податку від 19.07.2023 № , за результатами розгляду якої встановлено, що у платника згідно відомостей про суми неврахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата 1,2 тис. грн.

Згідно витягу з протоколу засідання Комісії від 21.07.2023 № 145 платника згідно відомостей про суми неврахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата становить 1,2 тис. грн без ознак неповного робочого дня, тобто середня заробітна плата працівників є нижчою законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати.

З огляду на вказане, Комісією ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.07.2023 № 9224478/34630924 прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість

Відповідно до п. 44 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Таким чином, використання Комісією даних з автоматизованих інформаційних систем, а також податкової інформації при прийнятті рішення від 21.07.2012 № 9224478/34630924 суперечить приписам ПК та Порядку № 1165.

Також зазначив, що в разі неврахування таблиці даних платника податків, платник має право подати ї повторно.

З огляду на викладене, відповідач зазначив, що ГУ ДПС у Полтавській області діяло відповідно до приписів податкового законодавства, забезпечуючи виконання покладених на контролюючий орган функцій та повною мірою використовуючи надані законодавством права, а отже винесене рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області від 21.07.2023 № 9224478/34630924 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість є правомірним.

Стосовно стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 7100 грн. відповідач вказав на те, що витрати на професійну правову допомогу не є доведеними та документально необґрунтовані, не відповідають критерію розумної необхідності таких витрат. Отже, додаткове рішення прийняте з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача, наполягаючи на порушенні судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, справа розглядається за відсутності представника позивача.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши рішення суду та додаткове судове рішення, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", ідентифікаційний код 34630924, зареєстроване як юридична особа, основним видом економічної діяльності позивача є 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, позивач має право на здійснення такого виду економічної діяльності як 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань /том 2 а.с.118-121/.

ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." зареєстроване платником податку на додану вартість.

19.07.2023 ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." подало до контролюючого органу таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", зареєстровану у контролюючому органі 19 липня 2023 року за № /том 1 а.с. 14, 16, том 2 а.с. 132/ та копії документів, реквізити яких вказані у документах довільного формату від 19.07.2023 №№1-41 /том 1 а.с. 17-56, том 2 а.с. 134-213/, у тому числі пояснення до таблиці даних платника податку на додану вартість від 19.07.2023 вих. №1907/1 /том 2 а.с. 182-184/.

Відповідно до змісту протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.07.2023 №145, Комісією розглянуто таблицю даних платника податку на додану вартість та Комісія дійшла висновку про необхідність прийняття рішення про неврахування таблиці, поданої ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." у зв`язку з тим, що згідно відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата 1,2 тис. грн. )без ознаки неповного робочого дня або місяця), тобто середня заробітна плата працівників є нижчою законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати /том 2 а.с. 129/.

За результатами розгляду таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органу 19.07.2023 за № Комісією Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." /том 1 а.с. 58/.

Вказане рішення вмотивовано тим, що згідно відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата 1,2 тис. грн. (без ознаки неповного робочого дня або місяця), тобто середня заробітна плата працівників є нижчою законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати.

Позивач не погодився з рішенням комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", та звернувся до суду з позовом у цій справі.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." прийнято відповідачем з порушенням вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, необґрунтовано, тому це рішення є протиправним та підлягає скасуванню відповідно до пункту 2 частини 2 статті 245 КАС України.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі по тексту ПК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Суд зазначає, що подана на реєстрацію податкова накладна перевіряється на відповідність відображених у них операцій критеріям ризиковості та реєстрація податкових накладних/розрахунків про коригування може бути зупинена, зокрема через відповідність операції критерію ризиковості здійснення операцій.

Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної у податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №1165, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

За визначенням пункту 2 Порядку №1165 таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (далі - Державний класифікатор), що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 1 Додатку 3 до Порядку №1165 встановлено такий критерій ризиковості здійснення операцій: обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку.

За приписами пунктів 12 - 14 Порядку №1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У таблиці даних платника податку зазначаються:

види економічної діяльності відповідно до КВЕД;

коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;

коди послуг згідно з Державним класифікатором, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Пунктами 15, 16 Порядку №1165 встановлено, що таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в електронний кабінет засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу, Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги (додаток 6).

Відповідно до пункту 16-1 Порядку №1165 у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про врахування таблиці даних платника податку відповідно до пункту 16 цього Порядку або прийняття комісією центрального рівня рішення про задоволення скарги та скасування рішення комісії регіонального рівня про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, податкові накладні/розрахунки коригування, реєстрація яких зупинена відповідно до пункту 1 додатка 3 до дня, що передує даті прийняття рішення про врахування таблиці даних платника податку або рішення про неврахування таблиці даних платника податку, якщо щодо такого рішення комісією центрального рівня задоволено скаргу та скасовано рішення комісії регіонального рівня про неврахування таблиці даних платника податку, підлягають автоматичній реєстрації в Реєстрі на п`ятий робочий день, що настає за днем прийняття такого рішення, якщо одночасно виконуються такі умови:

відсутнє рішення контролюючого органу про неврахування такої таблиці даних платника відповідно до пункту 19 цього Порядку;

у податкових накладних/розрахунках коригування зазначені операції з кодами товарів згідно з УКТЗЕД/кодами послуг згідно з Державним класифікатором/умовним кодом такого товару, що відображені у такій таблиці даних платника податку, та операції, які на початок операційного дня, протягом якого здійснюється така автоматична реєстрація в Реєстрі, не відповідають критеріям ризиковості здійснення операцій згідно з додатком 3, та стосовно платника податку відсутнє діюче рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку;

такі податкові накладні/розрахунки коригування складені та подані для реєстрації в Реєстрі не раніше календарного місяця, що передує місяцю, у якому комісією регіонального рівня прийняте рішення про врахування таблиці даних платника податку або рішення про неврахування таблиці даних платника податку, якщо щодо такого рішення комісією центрального рівня задоволено скаргу та скасовано рішення комісії регіонального рівня про неврахування таблиці даних платника податку;

щодо таких податкових накладних/розрахунків коригування платника податку комісією регіонального рівня не прийнято рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520;

у день такої автоматичної реєстрації в Реєстрі наявна сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати такі податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 або 200-1.9 статті 200-1 Кодексу.

Згідно з пунктом 17 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що за результатами розгляду таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органу 19.07.2023 за № Комісією Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." /том 1 а.с. 58/.

Водночас, як правильно звернув увагу суд першої інстанції, у порушення вимог пункту 17 Порядку №1165 у оскаржуваному рішенні про неврахування таблиці даних платника податку контролюючим органом не зазначена детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Спірне рішення №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року вмотивовано виключно тим, що згідно відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата 1,2 тис. грн. без ознаки неповного робочого дня або місяця, тобто середня заробітна плата працівників є нижчою законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати.

Інших зауважень, у тому числі щодо поданих платником податків пояснень та/чи копій документів, в оспорюваному рішенні немає.

Зазначаючи про те, що згідно відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору у 10 осіб середня заробітна плата становить 1,2 тис. грн. без ознаки неповного робочого дня або місяця, контролюючий орган у своєму рішенні не вказав податковий період, за який він проаналізував такі відомості та не конкретизував, за результатом аналізу якої саме податкової звітності за який саме період контролюючим органом було зроблено такі висновки.

Протокольною ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 від відповідача витребувано письмові пояснення щодо питання, за результатом аналізу яких саме документів (із зазначенням реквізитів цих документів) та у який саме спосіб контролюючим органом встановлено, що у 10 осіб середня заробітна плата становить 1,2 тис. грн. без ознаки неповного робочого дня, а також докази на підтвердження таких пояснень, встановлено строк для надання до суду цих документів до 14 грудня 2023 року /том 2 зворот а.с. 240/.

В свою чергу, відповідачем - ГУ ДПС у Полтавській області не надано до суду письмових пояснень щодо того, за результатом аналізу яких саме документів (із зазначенням реквізитів цих документів) та у який саме спосіб контролюючим органом встановлено, що у 10 осіб середня заробітна плата становить 1,2 тис. грн. без ознаки неповного робочого дня. Таких пояснень не надано і до суду апеляційної інстанції.

Натомість, 19 грудня 2023 року представником відповідача подано до суду разом із супровідним листом /том 2 а.с. 247/ протокол засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.07.2023 №145 / том 3 а.с. 10-11/, тобто документ копія якого надана відповідачем раніше та міститься у матеріалах справи /том 2 а.с. 129/, а також копії Додатків 4ДФ до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску (пункт 4 розділу ІV) за 1 квартал 2023 року та за 2 квартал 2023 року /том 2 а.с. 248-250, том 3 а.с. 1-9/.

26 грудня 2023 року до суду через систему "Електронний суд" надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 про залишення поданих відповідачем доказів без розгляду /том 3 а.с. 23-24/, оскільки подані до суду відповідачем 19.12.2023 документи не містять інформації щодо предмету доказування, а тому не є належними доказами у розумінні статті 73 КАС України, та подані з порушенням встановленого судом строку для подання витребуваних доказів, у зв`язку з чим представник позивача просив залишити подані відповідачем докази без розгляду.

Відповідно до частини 8 статті 79 КАС України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Разом з тим, в силу частини 2 статті 77 КАС України суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

А частиною 5 статті 121 КАС України встановлено, що пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Наслідки неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин встановлені частиною 9 статті 80 КАС України, відповідно до якої у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

КАС України не встановлено можливості прийняття судового рішення про залишення доказів без розгляду, зокрема, на стадії підготовчого провадження, враховуючи, що дослідження доказів здійснюється на стадії розгляду справи по суті (стаття 211 КАС України).

Водночас, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції, дослідивши під час розгляду справи по суті копії Додатків 4ДФ до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску (пункт 4 розділу ІV) за 1 квартал 2023 року та за 2 квартал 2023 року /том 2 а.с. 248-250, том 1 а.с. 1-9/, правомірно дійшов наступних висновків.

Частиною 1 статті 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 2 статті 74 КАС України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Судовим розглядом встановлено, що подані Додатки 4 ДФ містять відомості про нарахування 10 фізичним особам: у 3 місяці 2 кварталу 2023 року суми доходу 1232,18 грн., у 2 місяці 2 кварталу 2023 року суми доходу 1178,61 грн., у 1 місяці 1 кварталу 2023 року суми доходу 1232,18 грн., у 2 місяці 1 кварталу 2023 року суми доходу 1351,80 грн., у 3 місяці 1 кварталу 2023 року суми доходу 1175,48 грн.

Разом з тим, як правильно зазначив суд першої інстанції, Додаток 4 ДФ не передбачає зазначення ознаки неповного робочого часу.

Відповідно до пункту 4 розділу ІV Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 13.01.2015 №4 (у редакції наказу Міністерства фінансів України 15 грудня 2020 року №773) (далі по тексту - Порядок, у редакції чинній на час подання відповідної звітності), у графі 10 «Ознака (0, 1)» відображається ознака «0», якщо рядок потрібно ввести, чи ознака «1», якщо рядок потрібно виключити. Графа 10 заповнюється лише для «Звітного нового» та «Уточнюючого» Розрахунків.

Надані до суду відповідачем Додатки 4ДФ містять відмітку про подання "Звітного" розрахунку, а тому графа 10 цих Додатків заповненню не підлягає.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про необґрунтованість доводів представника відповідача у судовому засіданні про те, що саме графа 10 повинна була містити відомості про ознаку наявності неповного робочого часу.

Відповідно до пункту 1 розділу ІV Порядку Додаток 1 до Розрахунку «Відомості про нарахування заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) застрахованим особам» (далі - Д1) призначений для щоквартального формування платниками єдиного внеску щодо кожної застрахованої особи відомостей про суми нарахованої їй заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) у розрізі місяців звітного кварталу.

Форма Додатку №1 передбачає графу 21 "Ознака наявності трудової книжки" (1-так, 0-ні) та графу 22 "Ознака неповного робочого часу" (1-так, 0-ні).

Суд зазначає, що ознака «неповний робочий час» відповідно до статті 56 Кодексу законів про працю України встановлюється угодою сторін як під час прийняття на роботу, так і в період роботи. Ознака «неповний робочий час» проставляється у разі, якщо особа працює:

неповний робочий день (тобто зменшення тривалості щоденної роботи на обумовлену кількість годин);

неповний робочий тиждень (зберігається нормальна тривалість робочого дня, але зменшується кількість робочих днів на тиждень);

поєднання неповного робочого дня і неповного робочого тижня (наприклад, тривалість робочого дня - 5 годин при 4 робочих днях на тиждень).

Зважаючи на викладене вище, судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що копії наданих до суду відповідачем Додатків 4ДФ до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску (пункт 4 розділу ІV) за 1 квартал 2023 року та за 2 квартал 2023 року /том 2 а.с. 248-250, том 3 а.с. 1-9/ не є належними та допустимими доказами у розумінні КАС України на підтвердження доводів відповідача про те, що у 10 осіб середня заробітна плата становить 1,2 тис. грн. саме без ознаки неповного робочого дня, а тому не підлягають врахуванню судом у цій справі.

При цьому суд зазначає, що відповідачем не надано до суду Додатку 1 до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску (пункт 1 розділу ІV) за відповідні податкові періоди, у якому Порядком передбачено зазначення відомостей про ознаку неповного робочого часу.

В свою чергу, позивачем надано до суду податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." за 1 квартал 2023 року з Додатками 1 (уточнюючий) від 18.07.2023 /том 1 а.с. 61-70/, прийняті контролюючим органом 18.07.2023 /том 1 а.с. 71/, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." за 4 квартал 2022 року з Додатками 1 (уточнюючий) від 18.07.2023 /том 1 а.с. 72-81/, прийняті контролюючим органом 18.07.2023 /том 1 а.с. 82/, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого внеску ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." за 3 квартал 2022 року з Додатками 1 (уточнюючий) від 17.07.2019 /том 1 а.с. 83-90/, прийняті контролюючим органом 17.07.2023 /том 1 а.с. 91/.

Тобто, описана вище податкова звітність подана позивачем та прийнята контролюючим органом ще до дати подання таблиці даних платника податку на додану вартість ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", зареєстрованої в контролюючому органі 19 липня 2023 року за №.

У Додатках 1 до цих розрахунків наявні відомості про ознаку неповного робочого часу (1) у відповідній графі 22 щодо 10 осіб.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про хибність доводів відповідача, покладених в основу оспорюваного рішення, про те, що у 10 осіб середня заробітна плата 1,2 тис. грн. без ознаки неповного робочого дня або місяця та відповідно, що середня заробітна плата працівників є нижчою законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати. Оскаржуване рішення не містить посилань на господарську операцію, яка на думку відповідача є ризиковою, та на підстави, за яких така операція визнана ризиковою, що свідчить про формальність прийнятого рішення.

Відповідно до приписів частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Підсумовуючи викладене вище, зважаючи на встановлені обставини справи та наведені вище норми права, якими врегульовано спірні правовідносини, враховуючи, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для неврахування таблиці даних платника податку ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", зареєстрованої у контролюючому органі 19 липня 2023 року за №, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно та обґрунтовано дійшов висновку про те, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." прийнято відповідачем з порушенням вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, необґрунтовано, тому це рішення є протиправним та підлягає скасуванню відповідно до пункту 2 частини 2 статті 245 КАС України.

Колегія суддів також зазначає, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Абзацами 5, 6, та 7 вступної частини Рекомендації Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам "Щодо вдосконалення національних засобів правового захисту", ухваленої на 114-й сесії 12.05.2004, передбачено, що, відповідно до вимог статті 13 Конвенції, держави-члени зобов`язуються забезпечити будь-якій особі, що звертається з оскарженням порушення її прав і свобод, викладених в Конвенції, ефективний засіб правового захисту в національному органі; крім обов`язку впровадити такі ефективні засоби правового захисту у світлі прецедентної практики Європейського суду з прав людини, на держави покладається загальний обов`язок розв`язувати проблеми, що лежать в основі виявлених порушень; саме держави-члени повинні забезпечити ефективність таких національних засобів як з правової, так і практичної точок зору, і щоб їх застосування могло привести до вирішення скарги по суті та належного відшкодування за будь-яке виявлене порушення.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 13 гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Отже, "ефективний засіб правого захисту" в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату.

За приписами пункту 22 Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Судова колегія, зважаючи на викладене вище, вважає, що суд першої інстанції, обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, враховуючи правові висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 380/4746/22, у тому числі щодо способу захисту порушеного права платника податків у спірних правовідносинах, правомірно визнав протиправним і скасував рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." та зобов`язав Головне управління ДПС у Полтавській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ "АГРОФІРМА ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", зареєстровану у контролюючому органі 19 липня 2023 року за №.

Отже, адміністративний позов ТОВ "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Доводи апеляційної скарги відповідача є безпідставними, спростовуються наведеним вище та не впливають на правомірність висновків суду першої інстанції, зміст апеляційної скарги, яка дублює відзив на позовну заяву, поданий до суду першої інстанції, містить виключно суб`єктивне бачення відповідачем обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, а відтак, підстави для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції відсутні.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 року по справі № 440/15607/23 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Задовольняючи заяву представника позивача про ухвалення додаткового судового рішення про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд першої інстанції, керуючись критерієм реальності адвокатських витрат та розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних робіт та наданих послуг, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, враховуючи час необхідний для виконання адвокатом відповідних робіт (надання послуг), зазначених у детальному описі робіт та акті приймання-передачі наданої правової допомоги від 30.01.2024, дійшов висновку, що всі виконані адвокатом роботи та надані послуги у цій справі мають бути оцінені в 7100 грн., що у свою чергу відповідає установленому Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розміру мінімальної заробітної плати у місячному розмірі з 1 січня 2024 року.

Апеляційний суд погоджується із такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 Кодексу адміністративного судочинства України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення; 3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За приписами ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (ч.7 ст.139 КАС України).

Відповідно ч.ч. 3, 4 ст.143 КАС України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Частинами 3, 4 статті 134 КАС України визначено, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що розмір суми витрат на правничу допомогу адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу та вартості виконаних робіт, витрати на проведення яких понесені в межах розгляду конкретної судової справи. При цьому розмір витрат має бути співмірним із складністю виконаних адвокатом конкретних робіт та часом, витраченим на виконання цих робіт.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині п`ятій статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5 ст.134 КАС України).

Згідно з ч.6 ст.135 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.7 ст.135 КАС України).

З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, пов`язаних безпосередньо з розглядом певної судової справи, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30.09.2009 року № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

У рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України» зазначено, що заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17 вересня 2019 року у справах №810/3806/18, №810/2816/18, №810/3806/18), від 22 листопада 2019 року у справі №810/1502/18.

З системного аналізу вищевказаних правових норм можна дійти висновку, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Як свідчать матеріали справи, представництво інтересів позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." в суді у цій справі здійснювалося адвокатом Сайтарли Антоном Петровичем на підставі ордеру про надання правничої (правової) допомоги серії ВІ №1140185 /том 1 а.с. 12/, адвокат Сайтарли Антон Петрович включений до Єдиного реєстру адвокатів України (https://erau.unba.org.ua/profile/56382).

Позивачем на підтвердження понесених ним витрат на правничу допомогу, пов`язану із розглядом справи, надано до суду такі документи: копію договору №02/04 про надання правової (правничої) допомоги від 03 квітня 2023 року /том 3 а.с. 71-75/; копію додаткової угоди №2/2 від 25.09.2023 до договору №02/04 про надання правової (правничої) допомоги від 03.04.2023 /а.с. 70/, копію акту №2/2 приймання-передачі наданої правової (правничої) від 30.01.2024 до договору №02/04 від 03.04.2023 (додаткова угода №2/2 від 25.09.2023) /том 3 зворот а.с. 69/, копію рахунку №3/25-09 від 25 вересня 2023 року на суму 20000 грн. /том 3 зворот а.с. 68/, копію опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом Сайтарли Антоном Петровичем 30.01.2024 /том 3 а.с. 69/, копію платіжної інструкції №49281046 від 25.09.2023 на суму 20000 грн. із призначенням платежу: сплата за юридичні послуги згідно рах. №3/25-09 від 25.09.2023 без ПДВ /том 3 зворот а.с. 70/.

Згідно з пунктом 1.1. договору №02/04 про надання правової (правничої) допомоги від 03 квітня 2023 року, укладеного між адвокатом Сайтарли Антоном Петровичем (адвокат) та Товариством з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." (клієнт) /том 3 а.с. 71-75/, адвокат зобов`язується за завданням Клієнта надавати Клієнту правову (правничу) допомогу (далі також - послуги), а Клієнт зобов`язується оплатити надання послуг та фактичні витрати адвоката, необхідні для виконання цього договору. Під послугами у цьому договорі розуміється захист, представництво та надання інших видів правової (правничої) допомоги.

Відповідно до пунктів 4.2, 4.3 цього договору розмір гонорару, який Клієнт сплачує Адвокату за надану в межах цього договору правову (правничу) допомогу, та порядок його оплати визначається сторонами окремою додатковою угодою, яка є невід`ємною частиною цього договору. Така додаткова угода може бути викладена у формі додатку до Договору, який набуває чинності з дня його підписання уповноваженими представниками сторін. При визначенні розміру гонорару враховується: обсяг і час роботи, що потрібний Адвокату для належного виконання доручення; ступінь складності правових питань, що стосуються доручення; вірогідність того, що прийняття доручення перешкоджатиме прийняттю Адвокатом інших доручень або суттєво ускладнить їх виконання; важливість доручення з точки зору інтересів Клієнта; особливі або додаткові вимоги Клієнта стосовно строків виконання доручення; характер і тривалість професійних відносин Адвоката з Клієнтом; кваліфікація, професійний досвід, науково-теоретична підготовка та репутація Адвоката.

Пунктом 5.1 Договору встановлено, що факт надання передбачених цим Договором послуг підтверджується актом приймання-передачі наданої правової (правничої) допомоги.

За умовами пункту 10.1. Договору цей Договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами та скріплення їх печатками (за наявності) та діє по 31.12.2025 включно, а в частині оплати Клієнтом Адвокату гонорару та здійснення Клієнтом передбачених цим Договором компенсацій (відшкодувань) витрат Адвоката, пов`язаних з наданням послуг - до повного виконання таких зобов`язань. При цьому сторони домовились, що у випадку, якщо не пізніше ніж за 30 календарних днів до запланованої дати закінчення терміну дії цього договору жодна сторона письмово не повідомить іншу сторону про небажання продовжувати дію цього договору, то цей договір вважається автоматично продовженим на кожен наступний календарний рік без укладення додаткової угоди до цього договору.

25.09.2023 між сторонами договору укладено додаткову угоду від 25.09.2023 №2/2 до договору №02/04 про надання правової (правничої) допомоги від 03.04.2023, якою сторони домовились, зокрема, про наступне: 1. Дана додаткова угода визначає розмір та порядок оплати юридичних послуг (гонорар) адвоката за надання правової (правничої) допомоги у спорі з ГУ ДПС у Полтавській області про визнання протиправним і скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року та зобов`язання ГУ ДПС у Полтавській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «АГРОФІРМА «ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.», зареєстровану у контролюючому органі 19.07.2023 за №. 2. Адвокат зобов`язується здійснювати представництво та захист інтересів клієнта у суді першої інстанції - Полтавському окружному адміністративному суді. 3. Вартість послуг (гонорару) адвоката за надання правової (правничої) допомоги під час підготовки до розгляду справи та під час розгляду справи судом першої інстанції складає 20000 грн.

Згідно з актом №2/2 приймання-передачі наданої правової (правничої) допомоги від 30.01.2024 до договору №02/04 від 03.04.2023 (додаткова угода №2/2 від 25.09.2023) /том 3 зворот а.с. 69/ адвокат передав, а клієнт прийняв наступні послуги: підготовка до розгляду справи, збір доказів, формування правової позиції, надання усних консультацій, складання позовної заяви до Полтавського окружного адміністративного суду про визнання протиправним і скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №9224478/34630924 від 21 липня 2023 року та зобов`язання ГУ ДПС у Полтавській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «АГРОФІРМА «ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.», зареєстровану у контролюючому органі 19.07.2023 за №; представництво та захист інтересів клієнта під час розгляду справи №440/15607/23 у суді першої інстанції - Полтавському окружному адміністративному суді; складання процесуальних документів, заяв; клопотань тощо. Загальна вартість послуг складає 20000,00 грн., без ПДВ.

За змістом детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом Сайтарли Антоном Петровичем від 30.01.2024 /том 3 а.с. 69/, зазначено такий обсяг наданих адвокатом послуг/виконаних робіт та час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг) у справі №440/15607/23:

- 25.09.2023 - 06.10.2023 - попереднє опрацювання (вивчення) матеріалів/збір доказів. Аналіз судової практики у релевантних справах. Формування правової позиції та надання усних консультацій;

- 07.10.2023 -11.10.2023 - складання позовної заяви, копіювання документів (доказів) для суду та відповідача, формування додатків, та подання їх до Полтавського окружного адміністративного суду;

- 14.11.2023 - складання клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи;

- 13.11.2023 - 16.11.2023 - вивчення відзиву відповідача, складання відповіді на відзив, формування додатків та подання їх до Полтавського окружного адміністративного суду;

- 17.11.2023 - складання заяви про зміну місцезнаходження позивача;

- 21.11.2023 - складання клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції;

- 19.12.2023 - складання заяви про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу, складання клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції;

- 22.12.2023 - 26.12.2023 - попереднє опрацювання (вивчення) матеріалів/доказів, поданих відповідачем на виконання протокольної ухвали суду від 29.11.2023. Складання клопотання про залишення поданих відповідачем доказів без розгляду;

- 27.12.2023 - участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції;

- 11.01.2024 - очікування участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, яке не відбулось у зв`язку із тривалою повітряною тривогою в Полтавській області;

- 25.01.2024 - участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Матеріалами справи підтверджено, що позовна заява та відповідь на відзив складені, підписані та направлені до суду адвокатом Сайтарли А.П. як представником позивача.

Ця справа була призначена до розгляду та розглянута судом за правилами загального позовного провадження.

Інші заяви, перелічені у детальному описі робіт які складені адвокатом Сайтарли А.П., містяться у матеріалах справи.

Обставини участі представника позивача ОСОБА_1 у судових засіданнях 29.11.2023, 27.12.2023, 25.01.2024 (два підготовчих засідання та одне судове засідання - розгляд справи по суті) в Полтавському окружному адміністративному суді у цій справі підтверджені наявними у матеріалах справи протоколами судових засідань.

Факт не проведення судового засідання, призначеного на 14:00 11 січня 2024 року, у зв`язку з оголошенням сигналу "Повітряна тривога" підтверджено наявною у матеріалах справи довідкою помічника судді від 11.01.2024.

Частиною 9 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Колегія суддів зазначає, що аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Такі висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 26.01.2023 №280/3242/19.

Визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц).

Ключовим критерієм під час розгляду питання щодо можливості стягнення "гонорару успіху" у справі яка розглядається є розумність заявлених витрат. Тобто розмір відповідної суми має бути обґрунтованим. Крім того, підлягає оцінці необхідність саме такого розміру витрат.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 26.01.2023 у справі №1740/1900/18.

У пункті 269 Рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України" Європейський суд із прав людини зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі "Іатрідіс проти Греції" (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).

Аналізуючи надані позивачем докази на підтвердження понесених ним витрат на правничу допомогу, колегія суддів звертає увагу на те, що детальний опис робіт містить інформацію про те, що для виконання перелічених у цьому описі робіт та надання послуг адвокатом було витрачено 32 дні, у тому числі, для попереднього опрацювання (вивчення) матеріалів/збору доказів, аналізу судової практики у релевантних справах, формування правової позиції та надання усних консультацій, складання позовної заяви, копіювання документів (доказів) для суду та відповідача, формування додатків та подання їх до Полтавського окружного адміністративного суду за відомостями детального опису робіт адвокату знадобилося 17 календарних днів, що є очевидно завищеним.

В свою чергу, детальний опис робіт (наданих послуг), акт №2/2 приймання-передачі (правової) допомоги від 30.01.2024 не містять відомостей про вартість кожної послуги/виконаної роботи, що включені до цих документів.

Враховуючи викладене, керуючись критерієм реальності адвокатських витрат та розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних робіт та наданих послуг, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, враховуючи час необхідний для виконання адвокатом відповідних робіт (надання послуг), зазначених у детальному описі робіт та акті приймання-передачі наданої правової допомоги від 30.01.2024, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, що сума витрат на правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС в Полтавській області у розмірі 20000 грн., є завищеною щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії як складність справи та витрачений адвокатом час.

Зважаючи на викладене вище, судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що всі виконані адвокатом роботи та надані послуги у цій справі мають бути оцінені в 7100 грн., що у свою чергу відповідає установленому Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розміру мінімальної заробітної плати у місячному розмірі з 1 січня 2024 року.

Таким чином, дослідивши на підставі наданих до суду доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категорії складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, значенню справи для сторони, враховуючи задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ.", підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ." витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7100 грн.

Отже, додаткове рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2024 року по справі № 440/15607/23 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 252, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 по справі № 440/15607/23 залишити без змін.

Додаткове рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2024 по справі № 440/15607/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді З.О. Кононенко О.М. Мінаєва
Повний текст постанови складено 22.05.2024 року