Справа № 362/3344/24
Суддя: Попович О. В.
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/3344/24
Провадження № 2-а/362/27/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"20" травня 2024 р.

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності й

установив:

09 травня 2024 року позивач звернувся до суду з указаною позовною заявою з вимогою скасувати постанову серії БАД № 511287 від 29 квітня 2024 року, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП у виді штрафу в розмірі 340,00 грн.

15 травня 2024 року позовна заява надійшла до суду.

За змістом частин першої, другої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, з-поміж іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними). Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам процесуального закону з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини другої статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України. Також це є необхідною умовою для визначення у підсудності спору.

Крім того, в порушення частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача, адресу його електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваною постановою прав, свобод чи інтересів позивача;

Таким чином, позивачу належить подати до суду оформлену відповідно до вимог статті 160 КАС України позовну заяву разом із її копіями відповідно до кількості відповідачів, копію паспорту громадянина України, копію документу, що підтверджує його зареєстроване місце проживання, копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд

постановив:

1. Залишити без руху позовну заяву.

2. Надати позивачу строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя О.В. Попович