Справа № 260/3365/24
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2024 рокум. Ужгород№ 260/3365/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Нам`як Юрія Юрійовича, звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:

1. Визнати протиправною бездіяльність військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо неналежного проведення медичного обстеження під час проходження військово- лікарської комісії та вчинення дій пов`язаних з визначенням придатності ОСОБА_1 до військової служби;

2. Скасувати протокол військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , в частині, що стосується визначення придатності ОСОБА_1 за станом здоров`я до військової служби;

3. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо постановки ОСОБА_1 на військовий облік військовозобов`язаних та видачі мобілізаційного розпорядження щодо ОСОБА_1 ;

4. Визнати протиправними дії представників ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо незаконного затримання без законних на те повноважень ОСОБА_1 та примусового доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Вивчивши подані матеріали судом встановлена їх невідповідність ст. 160, 161 КАС України, що полягає в наступному.

Так, всупереч вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч.1, 2 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно положень п.4,5 ст.160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючи ознаки позову) є предмет і підстава. Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача. Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Перш за все, як вбачається з позовної заяви, в якості відповідача позивачем визначено ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак позовні вимоги заявлено також і до військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому, оскаржуючи протокол військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , в частині, що стосується визначення придатності ОСОБА_1 за станом здоров`я до військової служби, позивач не зазначає дати та номера спірного рішення і не надає до суду відповідного протоколу.

Суд зазначає, що обов`язок надання доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, покладається саме на позивача, що передбачено положеннями ч. 4 ст. 161 КАС України.

Зазначена норма спрямована на те, щоб не допускати тривалі долучення доказів під час розгляду справи разом з додатковими поясненнями. Також ця вимога створена з метою забезпечення процесуальної економії та уникнення затягування розгляду справи. Винятком із цього правила є випадки, коли особа обґрунтує неможливість подання доказів у вказаний строк з причин, що від неї не залежали.

При цьому на стадії відкриття провадження суд не надає оцінку самим доказам, а перевіряє позовну заяву та додані до неї докази на відповідність положенням ст. ст. 160, 161 КАС України.

Крім того, суд зазначає, що заявляючи позовні вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо неналежного проведення медичного обстеження під час проходження військово- лікарської комісії та вчинення дій пов`язаних з визначенням придатності ОСОБА_1 до військової служби; визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо постановки ОСОБА_1 на військовий облік військовозобов`язаних та видачі мобілізаційного розпорядження щодо ОСОБА_1 ; визнання протиправними дій представників ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо незаконного затримання без законних на те повноважень ОСОБА_1 та примусового доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_3 , позивач не вказав, в який спосіб відповідач, як суб`єкт владних повноважень має відновити, порушене, на його думку, право.

Суд акцентує, що відповідно до вимог ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Тобто, сторона, яка ініціює судовий процес визначає предмет спору, вказує свої доводи та подає докази для їх обґрунтування. Суд має обов`язок перевірити обґрунтованість позовних вимог та заперечень на них і не наділений повноваженням ініціювати позов, визначати межі судового розгляду за відсутності вказаного у позовній заяві конкретного предмета спору.

Як наслідок, позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Тому, позивачу належить подати до суду позовну заяву, оформлену відповідно до статей 160, 161 КАС України, з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті