Справа № 826/8437/17
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

20 травня 2024 року №826/8437/17

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Діски А.Б.,

розглянувши у порядку письмового провадження у приміщенні суду в м. Києві заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Епам ЛТД»
доГоловного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу
провизнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень
встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт Лайф 2000» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, у якому просило суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 14 червня 2017 року №, №.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 липня 2017 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд у судовому засіданні.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ було постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва. Крім того установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. Окружний адміністративний суд міста Києва невідкладно, протягом десяти робочих днів, передає судові справи, які перебувають у його володінні, до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2023 року справу №826/8437/17 прийнято до свого провадження суддею Діскою А.Б. та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

В той же час, до суду надійшла заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, яка обґрунтована тим, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, хоч і був повідомлений належним чином.

В підготовче судове засідання 20 травня 2024 року учасники справи явку уповноважених представників не забезпечили, хоч і повідомлялись належним чином.

Представник відповідача подав клопотання про розгляд клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

За вимогами пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, судом ухвалою від 30 листопада 2023 року прийнято справу №826/8437/17 до розгляду та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 18 січня 2024 року.

Вказана ухвала направлялась на адресу, зазначену в позовній заяві 01054, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 36.

Зазначену ухвалу отримано представником позивача 19 грудня 203 року, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (т.10 а.с. 48, 67).

В підготовче судове засідання, призначене на 18 січня 2024 року, позивач не забезпечив явку уповноваженого представника, жодного клопотання про причини неявку в підготовче судове засідання не надав.

У зв`язку з неявкою представника позивача, суд відклав розгляд справи на 22 лютого 2024 року ухвалою від 18 січня 2024 року.

Вказана ухвала направлена позивачу на адресу зазначену в позовній заяві.

Проте, від позивача повернувся конверт з довідкою про неможливість вручення поштового відправлення в якій зазначено причину: «За закінчення встановленого терміну зберігання».

В підготовче судове засідання 22 лютого 2024 року позивач не забезпечив явку уповноваженого представника, жодного клопотання про причини неявку в підготовче судове засідання не надав.

Ухвалою від 22 лютого 2024 року судом замінено в адміністративній справі №826/8437/17 Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві () його правонаступником - Головним управлінням ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу (04116, місто Київ, вул. Шолуденка, будинок 33/19, ), а також змінено в адміністративній справі №826/8437/17 назву позивача з Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Лайф 2000» () на Товариство з обмеженою відповідальністю «Епам ЛТД» (), відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім цього, відкладено розгляд справи на 22 березня 2024 року.

Вказана ухвала направлена позивачу на адресу, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т.10, а.с. 79-81).

Проте, від позивача повернувся конверт з довідкою про неможливість вручення поштового відправлення, в якій зазначено причину: «За закінчення встановленого терміну зберігання». (т. 10, а.с. 76).

В підготовче судове засідання 23 березня 2024 року позивач не забезпечив явку уповноваженого представника, жодного клопотання про причини неявку в підготовче судове засідання не надав.

У зв`язку з чим, судом прийнято рішення про відкладення розгляду справи на 29 квітня 2024 року.

Позивач повідомлявся засобами поштового зв`язку на адресу зазначену, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проте від останнього знов повернувся конверт з довідкою про неможливість вручення поштового відправлення, в якій зазначено причину: «Адресат відсутній за вказаною адресою». (т. 10, а.с. 87)

В підготовче судове засідання 29 квітня 2024 року позивач не забезпечив явку уповноваженого представника, жодного клопотання про причини неявку в підготовче судове засідання не надав.

Судом прийнято рішення про відкладення розгляду справи на 20 травня 2024 року.

Вказана ухвала направлена позивачу на адреси, зазначені, як в позовній заяві, так і в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім цього, судом вчинялись спроби щодо повідомлення представника позивача ОСОБА_1 , довіреність на якого міститься в матеріалах справи (т. 2 а.с. 214).

Зазначена особа повідомила, що більше не є представником позивача, контактів уповноважених осіб позивача в нього немає, що на момент дзвінка відбувається з підприємством йому не відомо, зазначене підтверджується телефонограмою.

Від позивача повернулись конверти з довідками про неможливість вручення поштових відправлень, в яких зазначено причину: «Адресат відсутній за вказаною адресою». (т. 10, а.с. 95-97).

Відповідно до ч.1 ст.55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Таким чином, суд вважає, що позивач та його представник були належним чином повідомлені, щодо кожного судового засідання.

Суд зазначає, що згідно з приписами ч.2 ст.44 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Отже, добросовісність вимагає здійснення процесуальних прав лише з метою, з якою їх було надано.

Згідно з приписами ч.3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд.

Відповідно до частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Приписами ч.5, 6 ст.205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

При цьому, суд приймає до уваги, що повторна неявка уповноваженого представника позивача перешкоджає розгляду справи, оскільки його присутність є необхідною умовою дотримання принципу рівності усіх учасників справи перед законом і судом.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки неявки уповноваженого представника у судові засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Повторна неявка позивача у судове засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Виходячи з правових норм, які містить частина 5 статті 205 та пункт 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, повторна неявка уповноваженого представника позивача у судові засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин та відсутність від нього заяв про розгляд справи за його відсутності слугують підставою для залишення даного позову без розгляду.

При цьому суд також звертає увагу, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності адміністративного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 у справі № 675/1561/19, від 28 липня 2021 у справі № 756/6049/19.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16 лютого 2017 року (набуло статусу остаточного 16 травня 2017 року) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

Отже, суд звертає увагу на тривалу відсутність інтересу з боку позивача про рух справи, що свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, позивач не прибув у підготовчу судові засідання 18.01.2024, 22.02.2024, 22.03.2024, 29.04.2024 та 20.05.2024, явку своїх уповноважених представників у судові засідання не забезпечив, тобто повторно не прибув у судове засідання. Судом не встановлено наявність поважних причин для неприбуття позивача у судові засідання. Разом з тим, судом встановлено, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, з огляду на складність справи, обсяг доказів, які підлягають дослідженню та необхідність надання позивачем пояснень щодо обставин, які підлягають доказуванню. Із врахуванням повторного неприбуття позивача у судове засідання суд вважає за необхідне клопотання представника відповідача задовольнити, а позовну заяву залишити без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з частиною четвертою статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись пунктом 4 частини першої статті 240, статтями 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд

у х в а л и в:

Заяву представника Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Епам ЛТД» до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя Діска А.Б.