Справа № 640/7607/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2024 року Справа №640/7607/22

Київський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Войтович І.І.,

суддів Басай О.В., Марич Є.В.,

при секретарі судового засідання Гейко Н.Є.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - Прокопенка П.С.,

представника відповідача - Бєльського-Панасюк О.О.,

представника третьої особи - Вольда М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Міністерство енергетики України та Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із позовом до Кабінету Міністрів України, у якому просять суд:

- визнати бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам протиправною;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Позиції сторін

Позивач ОСОБА_1 є сертифікованим інженером-проектувальником, що підтверджується Кваліфікаційним сертифікатом відповідального виконавця окремих робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта архітектури серії НОМЕР_1 , позивач ОСОБА_2 є замовником, який має право безпосередньо ініціювати проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Факт замовлення послуги з приєднання підтверджується Технічними умовами приєднання до газорозподільної системи № 812-ТУп-2143-0821 від 10 серпня 2021 року.

Оскільки газопровід, відповідно до абз. 5 ч. 1 ст.4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.9 розділу 3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», є лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури, а отже є об`єктом будівництва. Покликаючись на положення ч. 1 ст. 29, ч. 2, ч. 3 ст. 30, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво газопроводів розробляється з урахуванням технічних умов, які повинні відповідати чинному законодавству.

Позивачі зазначають, що відповідно до абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX Кабінету Міністрів України Верховною Радою України покладено обов`язок протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Враховуючи пунктом 1 розділу ІІ Закону №1590-IX цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності та згідно інформації із сайту Верховної ради України, за посиланням https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/1590-20, Закон №1590-IX набрав чинності 24 липня 2021 року.

Позивачі стверджують, що враховуючи положення даного Закону №1590-IX відповідач мав розробити Порядок до 24 жовтня 2021 року та станом на дату подання даної позовної заяви такий Порядок не розроблено, що є порушенням вимог абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX.

Позивачі вказують, що у разі неможливості ініціювати проведення експертизи таких технічних умов, ОСОБА_1 не матиме можливості належним чином виконати проектування газопроводу та неможливість проведення експертизи технічних умов, у зв`язку з відсутністю Порядку, призводить до неможливості здійснити приєднання до газорозподільної системи та користування газом, оскільки Технічні умови приєднання до газорозподільної системи № 812-ТУп-2143-0821 від 10 серпня 2021 року вимагають від ОСОБА_2 , вчинити дії, які не передбачені чинним законодавством.

Відповідач, застосовуючи правові висновки Верховного Суду викладені у постанові від 13.12.2018 у справі № 800/434/17, положення ст. 19, ст. 113 Конституції України, ч. 1 ст. 2, ст.ст. 21, 49, ч. 2, ч. 3 ст. 50, ст. 51 Закону України «Про Кабінет Міністрів України», затверджений постановою №950 від 18.07.2017 Регламент Кабінету Міністрів України, вказує, зокрема, що проекти актів КМУ вносяться на розгляд КМУ міністерствами, центральними органами виконавчої влади (крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Урядом через відповідного члена КМУ), державними колегіальними органами, місцевими державними адміністраціями. Пунктом 2 параграфу 33 Регламенту визначено, що розробниками проектів актів Кабінету Міністрів є міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, державні колегіальні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації відповідно до своєї компетенції.

Вказуючи на пункт 2 резолюції Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694//1/1-21, яким було доручено ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підготувати за участю НКРЕКП і в установленому порядку подати на розгляд Уряду проєкт нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, зазначає, що розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам було покладено на Міністерство енергетики України за участю НКРЕКП. Листом від 23.09.2021 № 35694/2/1-21 Міненерго повідомило Уряд України про те, що 23.09.2021 в Міненерго відбудеться нарада щодо обговорення проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, потім проєкт буде направлено на відповідність чинним стандартам, нормам і правилам на погодження до зацікавлених центральних органів влади, в наступному до Уряду. Міненерго також просило перенести контрольний термін виконання вказаного доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_8 на 04.11.2021. Листом від 09.11.2021 №35694/3/1-21 було повідомлено КМУ про те, що Міненерго разом із Філією «Центр метрології та газорозподільних систем» АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» розробило відповідний проект нормативно-правового акта, та останній буде найближчим часом направлений на погодження до зацікавлених центральних органів влади, та до Уряду. Також, в даному листі Міненерго просило перенести контрольний термін виконання вказаного доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_8 на 06.12.2021.

Під час проведення моніторингу виконання органами виконавчої влади актів КМУ та доручень Прем`єр Міністра в частині дотримання строків, визначених для їх виконання, відповідно до пп. 2 п. 1 параграфу 79 Регламенту, відповідачем було надіслано листа від 07.12.2021 №39740 щодо надання інформації про стан виконання вказаного завдання від 17.08.2021 та листом від 16.12.2021 № 35694/6/1-21 Міненерго повідомило Уряд про те, що розроблення проєкту Порядку передбачено ч. 11 чт. 19-1 Закону України «Про ринок природного газу», проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, робота з підготовки здійснюється, запропоновано відповідним законопроектом покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов і приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, та надання висновку на Держгеонагляд. Відповідно, Міненерго знову просило перенести контрольний термін виконання доручення на ІІ квартал 2022 року. Подібного змісту також був лист Міненерго від 25.01.2022 №35694/8/1-21.

Відповідач наполягає, що Урядом України вчинялися відповідні дії з метою затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, що в свою чергу також свідчить про відсутність протиправною бездіяльності останнього, та зауважив, що станом на момент отримання від Секретаріату Кабінету Міністрів документів наданих листом від 04.07.2022 № 12915/0/2-22 Міненерго не було подано на розгляд Кабінету Міністрів проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, отже, у взаємозв`язку із наведеним вважаємо безпідставними твердження позивачів про наявність протиправної бездіяльності саме відповідача щодо неприйняття у встановленому чинним законодавством порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Також, відповідач зазначає, що пунктом 17 глави 2 розділу V Кодексу газорозподільних систем, що затверджений постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 р. за № 1379/27824) передбачено, що проєктування газових мереж зовнішнього та внутрішнього газопостачання здійснюється згідно 3 вимогами чинного законодавства, зокрема з урахуванням вимог чинних державних будівельних норм, враховуючи статус ОСОБА_1 , порядок проведення експертизи технічних умов, що повинен бути затверджений КМУ жодним чином не впливає на можливість проведення. ОСОБА_1 проєктування газових мереж зовнішнього та внутрішнього газопостачання на підставі договору долученого до матеріалів справи, оскільки такі дії здійснюються з урахуванням вимог чинних державних будівельних норм. За ч. 11 ст.19 Закону України «Про ринок природного газу» експертиза технічних умов приєднання проводиться за ініціативи замовника та вказаним позивачем не надано доказів, що він є замовником приєднання до газорозподільної системи.

Також, матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_2 звернувся до НКРЕКП з приводу невідповідності технічних умов приєднання на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Третя особа НКРЕКП посилаючись на положення ст. 4, п. 32 ч. 1, ст. 17 Закону України «Про ринок природного газу» та положення Закону №1590-IX вказує, що нa виконання пункту 2 доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 до Закону № 1590-ІХ, у частині підготовки проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам Міністерством енергетики України відповідно до Регламенту КМУ, затвердженого постановою КМУ від 18.07.2007 № 950, було направлено до НКРЕКП, Міністерства фінансів України, Міністерства економіки України листом від 26.07.2022 № 26/1.1-7.3-10328 на розгляд проєкт постанови КМУ «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи» (далі - Порядок) з проханням погодити його в одноденний термін. Зазначає, що запропонований проєкт Порядку потребує суттєвого доопрацювання оскільки містить положення, що суперечать положенням Закону, а також не містить положень щодо механізму проведення експертизи технічних умов, а саме: положень щодо строків проведення експертизи, переліку документів, що мають подаватись для проведення експертизи технічних умов, механізму доведення результатів експертизи до замовника послуги приєднання та Оператора ГРМ або Оператора ГТС тощо. Відповідно, НКРЕКП листом від 05.08.2022 № 7774/16.4.2/7-22 в межах компетенції зазначила, що не погоджує запропонований проєкт Порядку. Справ третя особа НКРЕКП просила розглянути без участі представника, врахувати при розгляді справи подані до суду пояснення.

Третя особа Міненергетики у своїх поясненнях покликаючись на Закон №1590-IX, доповнену ст. 19-1 вказаним Законом, зазначає про обставин виконання пункту 2 доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_8 від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 до Закону № 1590-ІХ, у частині підготовки проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Листом від 23.09.2021 КМ/1.4-7.3-15094 Міненерго повідомило Уряд України про те, що 23.09.2021 в Міненерго відбудеться нарада щодо обговорення проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, потім проєкт буде направлено на відповідність чинним стандартам, нормам і правилам на погодження до зацікавлених центральних органів влади, в наступному до Уряду. Міненерго просило перенести контрольний термін виконання вказаного доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_8 на 04.11.2021. Листом від 08.11.2021 №КМ/1.4-7.3-18079 було повідомлено КМУ про те, що Міненерго разом із Філією «Центр метрології та газорозподільних систем» АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» розробило відповідний проект нормативно-правового акта, та останній буде найближчим часом направлений на погодження до зацікавлених центральних органів влади, та до Уряду. Також, в даному листі Міненерго просило перенести контрольний термін виконання вказаного доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_8 на 06.12.2021. Також, листами від 16.12.2021 № КМ/1.6-7.3-20997 та №КМ/1.6-7.3-1301 Міненерго повідомило Уряд про те, що розроблення проєкту Порядку передбачено ч. 11 чт. 19-1 Закону України «Про ринок природного газу», проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, робота з підготовки здійснюється, запропоновано відповідним законопроектом покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов і приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, та надання висновку на Держгеонагляд. Відповідно, Міненерго знову просило перенести контрольний термін виконання доручення на ІІ квартал 2022 року. Подібного змісту також був лист Міненерго від 25.01.2022 №35694/8/1-21. Починаючи з 26.07.2022 по 25.07.2023 проводило наради та опрацьовувало проєкт. Третя особа Міненерго вказує, що вживались всі необхідні заходи стосовно розроблення спірного проєкту.

Процесуальні дії та прийняті рішення у справі

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.06.22 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №640/7607/22, призначено справу до розгляду в підготовче засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.09.2022 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Міністерство енергетики України (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 30, ) та Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19, ).

25.10.2022 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва закінчено підготовче провадження у справи та призначено до розгляду по суті у складі колегії із трьох суддів.

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

13.07.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 13.07.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.

21.07.2023, ухвалою суду прийнято справу до провадження, справа визначено розглядати за правилами загального позовного провадження колегією у складі трьох суддів; розпочато підготовку справи до судового розгляду; призначено підготовче засідання на 30 серпня 2023 року о 13:15год.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 21.07.2023 визначено склад колегії суддів: Войтович І.І. - головуючий суддя, Марич Є.В. та Журавель В.О. - судді.

07.08.2023 до суду надійшли пояснення від представника третьої особи НКРЕКП.

21.08.2023 судом отримано відзив від відповідача із додатковими доказами.

30.08.2023 в підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку з відпусткою судді.

Наступне судове засідання призначено на 25.10.23 об 11:00 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

25.10.2023 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку із заміною складу колегії суддів.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2023 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Войтович І.І., судді - Марич Є.В., Харченко С.В.

28.11.2023 до суду надійшли пояснення від представника третьої особи Міністерства енергетики України із додатковими доказами.

Наступне судове засідання призначено на 11.12.23 о 13:00 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

11.12.2023 в підготовче судове засідання прибули: позивач ОСОБА_1 , представник позивача Прокопенка П.С., представник відповідач - Бєльський - Панасюк О.О., представник третьої особи Міністерства енергетики України - Вольда М.А. Представник третьої особи НКРЕКП до суду не прибув.

Ухвалою суду від 11.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 06 лютого 2024 року о 11:00год.

Судове засідання призначене на 06.02.2024 об 11:00 год знято з розгляду у зв`язку з відпусткою судді Харченко С.В.

Наступне судове засідання призначено на 03.04.2024 об 11:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2024 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Войтович І.І., судді - Марич Є.В., Басай О.В.

03.04.2024 в підготовче судове засідання прибули: позивач ОСОБА_1 , представник позивача Прокопенка П.С., представник відповідач - Бєльський - Панасюк О.О., представник третьої особи Міністерства енергетики України - Вольда М.А. Представник третьої особи НКРЕКП до суду не прибув.

Ухвалою суду від 03.04.2024, за відсутності заперечень сторін, враховуючи положення ч.ч. 13, 14 ст. 31, ст.ст. 173, 183 КАС України закрито підготовче провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 14 травня 2024 року об 11:30год.

14.05.2024 в судове засідання прибули: позивач ОСОБА_1 , представник позивача Прокопенка П.С., представник відповідач - Бєльський - Панасюк О.О., представник третьої особи Міністерства енергетики України - Вольда М.А. Представник третьої особи НКРЕКП до суду не прибув.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача Прокопенка П.С. підтримали позовні вимоги, просили суд позов задовольнити.

Представник відповідача Бєльський - Панасюк О.О. в задоволенні позову просив суд відмовити.

Представник третьої особи Міністерства енергетики України - Вольда М.А. просив суд відмовити позивачам в задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, розглянувши письмові пояснення та дослідивши докази у справі, в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду та повідомлено про строки виготовлення повного тексту.

Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

24 липня 2021 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» від 30 червня 2021 року №1590-IX (далі Закон №1590-IX).

Вказаним Законом передбачено спрощення механізму приєднання об`єктів замовника до газотранспортної або газорозподільної системи, що підвищить ефективність використання газової інфраструктури, спростить процедуру приєднання до газових мереж, якими володіють суб`єкти природних монополій.

Зокрема, Закон №1590-IX передбачає:

- зміни до Закону України «Про ринок природного газу», якими скасовується обов`язковий поділ приєднання на типи, зміна підходів щодо визначення плати за приєднання та нормування строків виконання заходів з приєднання;

- зміни до Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», зокрема, вводиться інструмент державного контролю за використанням ресурсів імпортованого природного газу та природного газу власного видобутку - Інформаційна база даних споживання природного газу.

Відповідно до пп. 2) у Законі України «Про ринок природного газу» Закону №1590-IX назву розділу назву розділу IV доповнити словами «ПРИЄДНАННЯ ДО ГАЗОТРАНСПОРТНОЇ ТА ГАЗОРОЗПОДІЛЬНИХ СИСТЕМ» та доповнено статтю 19-1 змістом Приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи, а саме п. 11 визначено, що за ініціативи замовника може бути проведена незалежна експертиза технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам затверджується Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо експертизою встановлено порушення оператором газорозподільної системи або оператором газотранспортної системи чинних стандартів, норм та правил у підготовлених (виданих) ним технічних умовах приєднання (вихідних даних), такий оператор зобов`язаний протягом п`яти календарних днів усунути виявлені порушення та видати нові технічні умови.

Оператор газорозподільної системи або оператор газотранспортної системи, що допустив порушення чинних стандартів, норм та правил у підготовлених ним технічних умовах приєднання (вихідних даних), зобов`язаний компенсувати замовнику витрати, понесені ним на проведення експертизи.

Пунктом 12 передбачено, що проектування та будівництво об`єктів газотранспортної системи або газорозподільної системи здійснюються відповідно до законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також технічних умов приєднання (які визначають вихідні дані для проектування газових мереж зовнішнього та внутрішнього газопостачання), передбачених кодексом газотранспортної системи або кодексом газорозподільних систем.

Пунктом 13 визначено, що оператори газорозподільних систем забезпечують функціонування електронних сервісів надання послуги з приєднання, які мають забезпечити взаємодію та документообіг між замовником та оператором газорозподільної системи у процесі приєднання, інформування замовника про стан надання послуги з приєднання та забезпечити відображення інформації про поточний стан виконання відповідних організаційних та технічних заходів, які здійснюються для надання послуги з приєднання замовнику, із зазначенням очікуваних та граничних строків їх виконання. Мінімальні вимоги до інформаційного наповнення електронних сервісів надання послуги з приєднання визначаються у кодексі газорозподільних систем.

Відповідно до п. 14 закупівля товарів, робіт і послуг з проектування, будівництва, реконструкції та/або технічного переоснащення об`єктів газопостачання (до точки приєднання замовника) під час надання послуг з приєднання здійснюється оператором газотранспортної системи або газорозподільної системи на конкурентних засадах (крім розроблення проектної документації на будівництво мереж зовнішнього газопостачання при стандартному приєднанні).

Відповідно до п. 16 якщо з технічних причин неможливо чи недоцільно організувати місце встановлення вузла обліку в точці приєднання, місце встановлення вузла обліку визначається в найближчій точці до межі балансової належності. У такому разі проектна та кошторисна частини щодо організації вузла обліку визначаються у відповідному проекті зовнішнього або внутрішнього газопостачання.

Проект внутрішнього газопостачання, який передбачає організацію вузла обліку, та кошторис витрат на організацію вузла обліку в цій частині погоджуються замовником з оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи. В інших випадках проект внутрішнього газопостачання не потребує погодження з оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи.

Погодження здійснюється оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи у строк, що не перевищує 15 календарних днів, або у цей самий строк надається (за наявності) вичерпний перелік зауважень, який повинен містити посилання на конкретне положення цього Закону, законодавства у сфері містобудівної діяльності або кодексу газотранспортної системи, або кодексу газорозподільних систем, якому не відповідає розроблений проект.

Ненадання погодження або вичерпного переліку зауважень у визначений строк є правопорушенням на ринку природного газу, за вчинення якого застосовується санкція, встановлена цим Законом за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.

Згідно розділу II Прикінцеві положення Закону №1590-IX

« 1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності.

2. Кабінету Міністрів України:

протягом двох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити положення про інформаційну базу даних споживання природного газу та визначити держателя і адміністратора інформаційної бази даних споживання природного газу;

протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам;

протягом шести місяців з дня набрання чинності цим Законом забезпечити створення та функціонування інформаційної бази даних споживання природного газу;

у 2022 році поінформувати Верховну Раду України про стан виконання цього Закону.

3. Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг:

протягом чотирьох місяців з дня набрання чинності цим Законом внести зміни до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності на ринку природного газу в частині встановлення обов`язку ліцензіатів вносити відомості про споживачів природного газу, приєднаних до мереж ліцензіатів, до інформаційної бази даних споживання природного газу у випадках та обсязі, встановлених положенням про інформаційну базу даних споживання природного газу;

протягом чотирьох місяців з дня набрання чинності цим Законом внести зміни до кодексу газотранспортної системи, кодексу газорозподільних систем та методології встановлення плати за приєднання до газотранспортних і газорозподільних систем, що випливають із цього Закону.»

Відтак, абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» від 30 червня 2021 року №1590-IX (далі Закон №1590-IX) визначено, що Кабінет Міністрів України зобов`язаний «протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам».

Пунктом 1 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» визначено, що «Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності».

На офіційному сайті Верховної ради України, за посиланням https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/1590-20, Закон набрав чинності 24 липня 2021 року.

Пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694//1/1-21 доручено ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .. ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підготувати за участю НКРЕКП і в установленому порядку подати на розгляд Уряду проєкт нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам було покладено на Міністерство енергетики України (далі - Міненерго) за участю НКРЕКП.

Листом від 23.09.2021 № 35694/2/1-21 Міненерго повідомило Уряд України про те, що 23.09.2021 в Міненерго відбудеться нарада щодо обговорення проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Учасниками наради будуть представники НКРЕКП, НАК «Нафтогаз України», Філії «Центр метрології та газорозподільних систем» акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» та Державної інспекція енергетичного нагляду України. Після проект нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам буде направлено на погодження до зацікавлених центральних органів виконавчої влади. Далі вказаний проект буде направлено до Уряду у найкоротші терміни відповідно до Регламентних вимог.

Також, Міненерго за даним листом просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на 04.11.2021.

Листом від 09.11.2021 № 35694/3/1-21 повідомлено Кабінет Міністрів про те, що Міненерго спільно із Філією «Центр метрологій та газорозподільних систем» акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» розробило проект нормативно-правового щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, який найближчим часом буде направлено на погодження до зацікавлених центральних органів виконавчої влади. Далі вказаний проект буде направлено до Уряду у найкоротші терміни відповідно до Регламентних вимог.

Також, зазначеним листом Міненерго, просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на 06.12.2021.

Секретаріатом Кабінету Міністрів надіслано до державних органів за списком лист від 07.12.2021 № 39740/0/2-21 щодо надання інформації Кабінету Міністрів про стан виконання завдання, визначеного пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України від 17.08.2021 № 35694/1/1- 21.

Листом від 16.12.2021 № 35694/6/1-21 Міненерго повідомило Уряд України, що розроблення проекту Порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам передбачено частиною одинадцятою статті 19-1 Закону України «Про ринок природного газу». Цією ж статтею передбачено, що проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Водночас, на сьогодні, відповідно до Плану заходів щодо запобігання зловживанню надмірним впливом особами, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархами), затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 № 1582-р. здійснюється робота з підготовки законопроекту «Про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання питань забезпечення безпеки постачання електричної енергії та природного газу)». Зазначеним вище законопроектом пропонується, зокрема, покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, а також надання висновку стосовно їх обрунтованості на Держенергонагляд».

Міненерго у зазначеному листі також просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на II квартал 2022 року.

Подібного змісту також було підготовлено лист Міненерго від 25.01.2022 № 35694/8/1-21, який був направлений на адресу Кабінету Міністрів України із проханням також перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 на II квартал 2022 року.

Відтак, станом на момент отримання від Секретаріату Кабінету Міністрів України документів наданих листом від 04.07.2022 №12915/0/2-22 Міненерго не подано до Кабінету Міністрів України на розгляд спірного проєкту.

Судом також встановлено, що 26.07.2022 Міненерго направило на розгляд проєкт постанови до Міністерства фінансів України, Міністерства економіки України та НКРЕКП для його погодження.

01.08.2022 Міністерство фінансів України надало висновок, 04.08.2022 Міністерство економіки України надало висновок, 05.08.2022 НКСЕКР надало пропозиції.

28.07.2022 Міненерго звернулось до Міністерства цифрової трансформації України щодо проведення цифрової експертизи проєкту постанови. 08.08.2022 Міністерство цифрової трансформації України надало висновок про проведення цифрової експертизи проєкту постанови.

28.07.2022 Міненерго звернулось до НАЗК щодо проведення антикорупційної експертизи та Урядового офісу координації європейської та Евроатлантичної інтеграції Секретаріату КМУ щодо проведення експертизи на відповідність зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції.

Згідно наявного у справі листа НКРЕКП від 05.08.2022 №7774/16.4.2/7-22 адресованого до Міненергетики, вбачається що НКРЕКП (Регулятор), розглянула проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», надісланий листом Міністерства енергетики України від 26.07.2022 № 26/1.1-7.3-10328, та в межах компетенції повідомила, що не погоджує запропонований проєкт з огляду на те, що проєкт Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи (далі - проєкт Порядку) потребує суттєвого доопрацювання оскільки містить положення, що суперечать положенням Закону України «Про ринок природного газу». Викладено свої пропозиції та зокрема вказано, що положеннями статті 191 Закону передбачено, що за ініціативи замовника може бути проведена незалежна експертиза технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим, відповідно до положень Закону визначення переліку організацій, що можуть здійснювати експертизу технічних умов є виключними Повноваженнями Міністерства розвитку громад та територій України.

Листом від 22.09.2022 № КМ/1.1-7.3-13898 Міненерго направило до Уряду України проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», підготовлений на виконання пункту 2 доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 до Закону України від 30 червня 2021 року № 1590-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи», в частині підготовки проекту нормативно- правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Секретаріатом Кабінету Міністрів України листом від 20.10.2022 № 21642/0/2-22 було повернуто Міненерго вказаний вище проєкт постанови з метою забезпечення проведення узгоджувальних процедур щодо проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», що внесений Міненерго листом від 22 вересня 2022 року № КМ/1.1-7.3-13898 в частині вжиття вичерпних заходів для врегулювання існуючих розбіжностей, а також надання обов`язкових додатків.

В подальшому Міненерго листом від 22.11.2022 № KM/1.1-7.3-18636 надіслало до Кабінету Міністрів України доопрацьований проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи».

Також. Судом встановлено, що 24.10.2022 Міненерго було проведено нараду щодо обговорення проєкту постанови з метою доопрацювання проєкту постанови. 22.11.2022 Міненерго направлено на розгляд до КМУ доопрацьований проект постанови з додатками.

04.01.2023 Міністерство енергетики України направило лист про опрацювання проєкту постанови до Міністерства розвитку громад та територій України, Міністерства цифрової трансформації України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України, Міністерства економіки України та НКРЕКП для проведення відповідних експертиз та його погодження. 05.01.2023 Міністерство розвитку громад та територій України на виконання засідання Урядового комітету з питань економічної, фінансової політики, паливно- енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури від 26.12.2022 надало Міністерству енергетики України інформацію щодо доопрацювання проєкту постанови.

09.01.2023 Міністерство юстиції України направило лист щодо проведення правової експертизи доопрацьованої редакції проєкту постанови. 09.01.2023 Міністерство фінансів України та Міністерство економіки України надали висновок до проєкту постанови.

14.01.2023 НКРЕКП направило лист щодо доопрацювання проєкту постанови.

30.01.2023 Міністерство цифрової трансформації України надало висновок про проведення цифрової експертизи.

10.05.2023 та 11.07.2023 Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України направило зауваження до Міністерства енергетики України.

20.07.2023 Міністерством енергетики України проведено нараду, за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та НАК «Нафтогаз України» (протокол додається).

З метою фіналізації редакції проєкту постанови Міненерго 25.07.2023 проведено повторну нараду, за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та НАК «Нафтогаз України» та вирішено, Міненерго провести повторну нараду щодо фіналізації редакції проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам, правилам» за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, НАК «Нафтогаз України», НКРЕКП та спеціалізованих експертних організацій.

Відповідно, Міненерго вживав необхідні заходи стосовно розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Позивачі, ОСОБА_1 як сертифікований інженер-проектувальник та ОСОБА_2 , замовник щодо ініціювання проведення експертизи технічних умов приєднання, вважають, що враховуючи положення даного Закону №1590-IX Кабінет Міністрів України мав розробити Порядок до 24 жовтня 2021 року та станом на дату подання даної позовної заяви такий Порядок не розроблено, що є порушенням вимог абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX.

Вважаючи бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо невиконання абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IХ протиправною, звернулись до суду з даним позовом.

Предметом спору у справі є бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, що визначено абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» 1590-IX «протягом трьох місяців» з дня набрання чинності цим Законом, у зв`язку з чим така бездіяльність підлягає перевірці судом на дотримання вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) з дотриманням судом принципів адміністративного судочинства визначені в ч. 3 даної статті кодексу.

Застосовано судом норми права та висновки суду

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зокрема, в силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказана норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Відповідно до статті 113 Конституції України, статей 1, 4 Закону України від 27 лютого 2014 року № 794-VII «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України (далі КМУ) є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Кабінет Міністрів України відповідальний перед Президентом України і Верховною Радою України, підконтрольний і підзвітний Верховній Раді України у межах, передбачених Конституцією.

Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Організацію, повноваження і порядок діяльності Кабінету Міністрів України визначає Закон України «Про Кабінет Міністрів України».

Відповідно частини першої статті 2 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» до основних завдань Кабінету Міністрів України належать:

1) забезпечення державного суверенітету та економічної самостійності України, здійснення внутрішньої та зовнішньої політики держави, виконання Конституції та законів України, актів Президента України;

2) вжиття заходів щодо забезпечення прав і свобод людини та громадянина, створення сприятливих умов для вільного і всебічного розвитку особистості;

3) забезпечення проведення бюджетної, фінансової, цінової, інвестиційної, у тому числі амортизаційної, податкової, структурно-галузевої політики; політики у сферах праці та зайнятості населення, соціального захисту, охорони здоров`я, освіти, науки і культури, охорони природи, екологічної безпеки і природокористування;

4) розроблення і виконання загальнодержавних програм економічного, науково-технічного, соціального, культурного розвитку, охорони довкілля, a також розроблення, затвердження і виконання інших державних цільових програм;

5) забезпечення розвитку і державної підтримки науково-технічного та інноваційного потенціалу держави;

6) забезпечення рівних умов для розвитку всіх форм власності; здійснення управління об`єктами державної власності відповідно до закону;

7) здійснення заходів щодо забезпечення обороноздатності та національної безпеки України, громадського порядку, боротьби із злочинністю, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;

8) організація і забезпечення провадження зовнішньоекономічної діяльності, митної справи;

9) спрямування та координація роботи міністерств, інших органів виконавчої влади. здійснення контролю за їх діяльністю.

Згідно із частинами першої, другої статті 21 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України спрямовує і координує роботу міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, які забезпечують проведення державної політики у відповідних сферах суспільного і державного життя, виконання Конституції та законів України, актів Президента України, додержання прав і свобод людини та громадянина.

Міністерства та інші центральні органи виконавчої влади відповідальні перед Кабінетом Міністрів України, підзвітні та підконтрольні йому.

У відповідності до положень частин першої-п`ятої статті 49 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти постанови і розпорядження.

Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України.

Акти Кабінету Міністрів України з організаційно-розпорядчих та інших поточних питань видаються у формі розпоряджень Кабінету Міністрів України.

Акти Кабінету Міністрів України, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Акти Кабінету Міністрів України підписує Прем`єр-міністр України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2017 № 950 затверджено Регламент Кабінету Міністрів України (далі - Регламент) встановлює порядок - проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень, визначає інші процедурні питання його діяльності у мирний час і в умовах правового режиму воєнного стану.

Згідно параграфу 29 глави 1 розділу 4 Регламенту акти Кабінету Міністрів нормативного характеру видаються у формі постанов.

Постанови Кабінету Міністрів видаються з питань:

затвердження положення, статуту, порядку, регламенту, правил, методики та в інших випадках, коли суспільні відносини потребують нормативно-правового врегулювання;

затвердження, прийняття міжнародного договору або приєднання до нього.

Відповідно до частини 1 параграфу 32 глави 2 розділу 4 Регламенту проекти актів Кабінету Міністрів готуються на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів, доручень Прем`єр-міністра, а також за ініціативою членів Кабінету Міністрів, центральних органів виконавчої влади, державних колегіальних органів, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій з дотриманням вимог цього Регламенту.

Розроблення проекту акта починається невідкладно після отримання відповідного завдання та триває виходячи з необхідності врахування у загальному часі підготовки проекту акта вимог, встановлених цим Регламентом щодо часу, достатнього для погодження проекту акта заінтересованими органами, та часу, достатнього для проведення правової експертизи Мін`юсту та експертизи Секретаріату Кабінету Міністрів.

Відповідно до частини другої статті 50 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» проєкти актів КМУ готуються міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, державними колегіальними органами. Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними. Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

За частиною третьою статті 50 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» проекти актів Кабінету Міністрів України вносяться на розгляд Кабінету Міністрів України Секретаріатом Кабінету Міністрів України, міністерствами, центральними органами виконавчої влади (крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через відповідного члена Кабінету Міністрів України), державними колегіальними органами, місцевими державними адміністраціями.

Згідно частини першої статті 51 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» постанови та розпорядження КМУ приймаються на засіданнях КМУ шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу КМУ, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону.

Пунктом 2 параграфу 33 Регламенту визначено, що розробниками проектів актів Кабінету Міністрів є міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, державні колегіальні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації відповідно до своєї компетенції.

Підпунктом 2 пункту 1 параграфу 79 Регламенту передбачено, що Секретаріат Кабінету Міністрів здійснює моніторинг виконання органами виконавчої влади актів Кабінету Міністрів та доручень Прем`єр-міністра в частині дотримання строків. визначених для їх виконання.

Пунктом 1 параграфу 48 глави 5 Регламенту передбачено, що проекти актів Кабінету Міністрів вносяться на розгляд Кабінету Міністрів Прем`єр-міністром. Першим віце-прем`єр-міністром, віце-прем`єр-міністром, міністром, який не очолює міністерство, а також міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади (крім тих органів, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідних міністрів), державними колегіальними органами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями.

Проекти актів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідного міністра, вносяться на розгляд Кабінету Міністрів відповідним міністром.

Проекти актів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідного міністра, вносяться на розгляд Кабінету Міністрів відповідним міністром.

Центральні органи виконавчої влади забезпечують підготовку та подання відповідному міністрові матеріалів (виступів) до таких проектів актів для їх представлення на засіданні Кабінету Міністрів.

Проекти актів Кабінету Міністрів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується безпосередньо Кабінетом Міністрів, представляє на засіданні Кабінету Міністрів Міністр Кабінету Міністрів.

Як встановлено та зазначено судом вище, проти чого не заперечують позивачі, розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам відповідно до Закону №1590-IX було покладено за пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України Д.Шмигаля від 17.08.2021 № 35694//1/1-21 на Міністерство енергетики України за участю НКРЕКП.

В свою чергу, Міненерго згідно листів від 23.09.2021 № 35694/2/1-21, від 09.11.2021 № 35694/3/1-21, від 16.12.2021 № 35694/6/1-21, від 25.01.2022 № 35694/8/1-21, адресованих до КМУ повідомило із посиланням на ч. 11 ст. 19-1 Закону №1590-IX та на розпорядження Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 № 1582-р, зокрема, що спірний Проєкт розроблено та проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно, здійснюється робота з підготовки законопроекту «Про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання питань забезпечення безпеки постачання електричної енергії та природного газу)», яким пропонується, відповідно, покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, а також надання висновку стосовно їх обґрунтованості на Держенергонагляд. Проєкт буде подано до Уряду найближчим часом.

Також, оскільки Проєкт не було належним чином розроблено та відповідно подано до Уряду, Міненерго в кожному із своїх листів, просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, за останнім листом на II квартал 2022 року.

Суд зазначає, що відповідно до вказаних вище положень діючого законодавства та інших нормативно-правових актів Секретаріатом Кабінету Міністрів були надіслані до Міністерства юстиції, Міненерго, Мінрегіон, Міністерства економіки, Міністерства фінансів, лист від 07.12.2021 № 39740/0/2-21, 04.07.2022 №12915/0/2-22 до Міністерства юстиції щодо надання інформації Кабінету Міністрів про стан виконання завдання, визначеного пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України від 17.08.2021 № 35694/1/1- 21, але станом на 04.07.2022 Міненерго не було подано на розгляд КМУ спірного проєкту.

В ході розгляду справи встановлено також, що НКРЕКП своїм листом від 05.08.2022 №7774/16.4.2/7-22 не було погоджено проєкт вказуючи на необхідності проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, яка здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.т Т листом від 22.09.2022 № KM/1.1-7.3-13898 Міненерго направило на Уряд України проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», підготовлений на виконання пункту 2 доручення від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 в частині підготовки проекту нормативно- правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам та Секретаріатом Кабінету Міністрів України листом від 20.10.2022 № 21642/0/2-22 було повернуто Міненерго вказаний вище проєкт постанови з метою забезпечення проведення узгоджувальних процедур щодо проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», що внесений Міненерго листом від 22 вересня 2022 р. № КМ/1.1-7.3-13898 в частині вжиття вичерпних заходів для врегулювання існуючих розбіжностей, а також надання обов`язкових додатків. В наступному Міненерго листом від 22.11.2022 № KM/1.1-7.3-18636 надіслало до КМУ доопрацьований проєкт постанови.

Враховуючи встановлені обставини суд вважає необхідним зазначити, що відповідно до пункту 1 § 28-1 Регламенту урядовий комітет є робочим колегіальним органом Кабінету Міністрів, який утворюється для забезпечення ефективної реалізації повноважень Кабінету Міністрів, координації дій органів виконавчої влади шляхом вироблення узгодженої позиції щодо проектів нормативно-правових актів, програмних документів Кабінету Міністрів, документів з питань планування діяльності Кабінету Міністрів, інших документів, що подаються на розгляд Кабінету Міністрів.

Пунктом 2 вказаного параграфу передбачено, що урядовий комітет, зокрема:

1) врегульовує розбіжності щодо проектів програмних документів Кабінету Міністрів, документів з питань планування діяльності Кабінету Міністрів, а також проектів законів, актів Президента України та Кабінету Міністрів, стосовно яких: заінтересованими органами висловлено зауваження щодо суті проекту акта, зокрема стосовно обставин (ризиків та обмежень), які створюють значні перешкоди щодо реалізації державної політики у сферах, віднесених до їх компетенції; Секретаріатом Кабінету Міністрів висловлено зауваження щодо суті проекту акта; Мін`юстом висловлено зауваження до проекту акта за результатами проведення правової експертизи та/або Секретаріатом Кабінету Міністрів зроблено висновки щодо невідповідності проекту акта законодавству, програмним документам Кабінету Міністрів, зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції, у тому числі міжнародно-правовим, та праву Європейського Союзу (acquis ЄС), якщо такі зауваження залишилися неврахованими після розгляду на нараді державних секретарів; Національним агентством з питань запобігання корупції за результатами проведення антикорупційної експертизи надано рекомендації щодо можливих способів усунення виявлених у проекті акта факторів, що сприяють або можуть сприяти вчиненню корупційних правопорушень, якщо такі рекомендації не враховані головним розробником;

3) готує пропозиції Кабінетові Міністрів, які оформляються у вигляді протоколу засідання, щодо прийняття рішень стосовно розглянутих проектів актів;

4) розглядає проекти експертних висновків Кабінету Міністрів до законопроектів, ініційованих народними депутатами України, в разі наявності розбіжностей у позиціях заінтересованих органів.

Пункт 3 § 55 Регламенту встановлює, що якщо за результатами розгляду проекту акта на засіданні урядового комітету розбіжності щодо нього врегульовано та головний розробник погодився з висловленими зауваженнями, такий проект повертається головному розробнику для доопрацювання. Якщо строк доопрацювання не визначено, проект вноситься до Кабінету Міністрів не пізніше ніж через 10 днів після його розгляду на засіданні урядового комітету та подається для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів після проведення Секретаріатом Кабінету Міністрів повторної експертизи.

Згідно наданого до справи витяг з протоколу №31 вбачається, що 26 грудня 2022 року на засіданні Урядового комітету з питань економічної, фінансової політики, паливно-енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури, вирішено подати проєкт постанови для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів після його погодження Міненерго з Мінінфраструктури, а також додаткового опрацювання проекту акта з Мінфіном та НКРЕКП з урахуванням їх зауважень та за результатами у разі потреби його доопрацювання.

Згідно з пунктом 3 параграфу 28-1 Регламенту рішення урядового комітету, прийняті в межах його повноважень, обов`язкові для виконання.

Пунктом 17 параграфу 28-6 Регламенту встановлено, що рішення, прийняті на засіданні урядового комітету, доводяться до виконавців у формі витягів з протоколу засідання протягом одного робочого дня з моменту його підписання.

Відповідно до листа Секретаріату Кабінету Міністрів України від 28.12.2022 № 27495/0/2-22, з урахуванням прийнятого Урядовим комітетом з питань економічної, фінансової політики, паливно-енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури, рішення, було повернуто до Міненерго на доопрацювання проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», а також матеріали і обов`язкові додатки до нього, надіслані Кабінетові Міністрів України листом від 22.11.2022 № КМ/1.1-7.3-18636.

За обставинами по справі, слідує, що станом на 14.08.2023 доопрацьований проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи» для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів України, Міненерго не подавався.

Також суд вважає необхідним зазначити, що частиною другою статті 47 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» передбачено, що Секретаріат Кабінету Міністрів України забезпечує підготовку та проведення засідань Кабінету Міністрів України та діяльність Прем`єр-міністра України, Першого віце-прем`єр-міністра України, віце-прем`єр-міністрів України та міністрів України, які не очолюють міністерства. Секретаріат здійснює контроль за своєчасним поданням органами виконавчої влади проектів законів, проектів актів Кабінету Міністрів України, інших документів для підготовки їх до розгляду Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим суд вказує, що на законодавчому рівні встановлено орган відповідальний за своєчасне подання проектів законів, проектів актів Кабінету Міністрів України, інших документів для підготовки їх до розгляду Кабінетом Міністрів України.

Суд приходить до висновку, що враховуючи повноваження та обов`язки КМУ покладені на нього чинним законодавством, зокрема, згідно абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX КМУ мав протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, та оскільки розроблення проєкту було покладено на Міненерго, КМУ вчиняв усі необхідні дії щодо здійснення моніторингу виконання органами виконавчої влади актів КМУ та доручень Прем`єр-міністра в частині дотримання строків, визначених для їх виконання, що передбачено пп. 2 п. 1 параграфу 79 Регламенту та оскільки, Міненерго не подало на розгляд КМУ проєкту, дії останнього не можуть свідчити та не є підтвердженням наявності бездіяльності КМУ по невиконанню абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX, вчиняти дії по затвердженню проєкту нормативно-правового акту у КМУ були відсутні, та вході розгляду справи протилежного судом не встановлено та позивачами належними та достатніми доказами бездіяльність КМУ не доведено.

Щодо доводів КМУ про недоведеність позивачами правосуб`єктності в даній справі, суд вважає такі доводи необґрунтованими в силу положень діючого законодавства в сфері містобудівної діяльності, ринку природного газу, наявних у справі доказах, та права особи на звернення до суду щодо оскарження дій, бездіяльності КМУ в розрізі покладених на останнього обов`язків законодавчим органом державної влади.

Позиція позивачів щодо відповідальності КМУ за не розроблення спірного проєкту суд вказує як необґрунтовані та безпідставні оскільки КМУ доручено затвердження проєкту нормативно-правового акту а не його розроблення.

Відповідно до частини 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно судом, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 2 КАС України не встановлено бездіяльності відповідача щодо не виконання КМУ абзацу 3 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-ІХ щодо затвердження протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Згідно ч. ч. 1-4 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно з вимогами пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Решта доводів сторін не впливають на висновки суду.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 139 та ст. 143 КАС України, враховуючи висновки суду за наслідками вирішення справи, у суду відсутні процесуальні підстави для вирішення у справі питання щодо розподілу судових витрат. Від інших учасників по справі судові витрати до розподілу судом не заявлено.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Головуючий суддя Войтович І.І.

Судді Басай О.В.

Марич Є.В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 21 травня 2024 р.