Справа № 160/24101/23
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Павлоградської окружної прокуратури до Державної служби геології та надр України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6 про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправним та скасування спеціального дозволу,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Павлоградської окружної прокуратури до відповідача 1: Державної служби геології та надр України, відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6, в якій прокуратура просила суд:
Ухвалою суду від 25.09.2023 року позовну заяву Павлоградської окружної прокуратури залишено без руху.
Ухвалою від 09.10.2023 клопотання Павлоградської окружної прокуратури про поновлення строку звернення до суду задоволено, поновлено строк звернення до суду та відкрито провадження в даній адміністративній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів.
24.10.2023 від Державної служби геології та надр України надійшов відзив на позов, зі змісту якого вбачається, що служба заперечує проти доводів прокурора щодо відсутності у неї повноважень на звернення до суду. Також зазначила, що прокурором не надано доказів звернення до Державної служби геології та надр України, яка є центральним органом виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. До того ж, служба зазначила, що Міністерство екології та природних ресурсів України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади у формуванні і забезпеченні реалізації державної політики у сфері, зокрема, раціонального використання надр та наділено повноваженнями видавати накази, які підлягають виконанню Державною службою геології за надр України, а впорядкування діяльності Державної служби геології та надр України шляхом прямої координації здійснюється Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України, який, поміж іншого, розглядає звіти про усунення порушень і недоліків в роботі Державної служби геології та надр України. Прокурором також не було надано доказів звернення до Кабінету Міністрів України та Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України. Таким чином, служба вважає, що прокурор не довів наявність інтересу держави у спірних правовідносинах, а також наявність підстав для звернення до суду з даним позовом. Також у відзиві наведені доводи щодо не погодження з доводами прокурора щодо суті позовних вимог. Державна служба геології та надр України у відзиві просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
30.10.2023 прокурор надав відповідь на відзив Державної служби геології та надр України, в якій заперечує проти доводів викладених у відзиві, зазначає, що Державна служба геології та надр України та Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовами про визнання протиправними та скасування спеціальних дозволів на користування надрами. На думку прокуратури питання скасування наказу про надання спеціального дозволу на користування надрами та скасування самого дозволу належать до власних повноважень Державної служби геології та надр України, який виступає в даній справі відповідачем, а будь-який інший спеціальний уповноважений орган, який би мав право вимагати таке скасування, відсутній, відтак прокурор виступає в даній справі як самостійний позивач. Також прокурором у відповіді на відзив наведені доводи в обґрунтування строку звернення до суду та по суті позовних вимог.
15.11.2023 року ТОВ "ВОСТОК-6" подало до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду, згідно якої, товариство зазначає, що у прокурора відсутні підстави для звернення до суду з даним з даним позовом. Зокрема, зазначає, що право користування надрами припиняється дозвільним органом, який надав надра в користування, тобто Державною службою геології та надр України самостійно або в судовому порядку. Частиною третьою статті 64 Кодексу України про надра визначено, що позивачі - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, - звільняються від сплати державного мита у справах про стягнення коштів та відшкодування збитків, завданих державі внаслідок порушення законодавства про після надра. Отже, положення статті 64 Кодексу України про надра у сукупному зв`язку із положеннями ст. 26 Кодексу України про надра вказують на наявність у Державної служби геології та надр України, як центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр можливості реалізації функції захисту інтересів держави, про які йдеться у позові. На думку товариства, вищезазначене свідчить про наявність у державі спеціального органу виконавчої влади, до повноважень якого належить здійснення контролю за дотриманням процедури надання спеціального дозволу на користування надрами, а також анулювання спеціальних дозволів на користування надрами - Державної служби геології та надр України та наділення законом Державної служби геології та надр України повноваженнями та реальними можливостями щодо звернення до суду з позовами про визнання протиправними та скасування (анулювання) спеціальних дозволів на користування надрами, що спростовує доводи керівника Павлоградської окружної прокуратури якими обґрунтоване його звернення до суду і спростовує підстави, зазначені керівником Павлоградської окружної прокуратури для представництва в суді закон інтересів держави. На цій підставі, ТОВ "ВОСТОК 6" просить залишити позов Павлоградської окружної прокуратури без розгляду. До того ж, товариством наведені доводи щодо пропуску строку звернення прокурора з даним позовом, адже на його думку, прокуратура маючи доступ до інформації щодо погодження та надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "ВОСТОК-6" у 2016-2018 році, не була позбавлена можливості подавати запити до державних органів, зокрема, Держгеонадра та Дніпропетровської обласної ради, раніше ніж через 5 років після отримання ТОВ "ВОСТОК-6" спеціального дозволу на користування надрами. Отже, позивач, як орган прокуратури, мав реальну можливість дізнатись про існування оскаржуваних рішень ще задовго до отримання ним цих матеріалів 14.09.2023 року.
Ухвалою суду від 08.12.2023 року позовну заяву Павлоградської окружної прокуратури до відповідача 1: Державної служби геології та надр України, відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6 про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправним та скасування спеціального дозволу було залишено без руху.
Встановлено Павлоградській окружній прокуратурі строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали, шляхом надання до суду: нової редакції позовної заяви із уточненням суб`єктного складу сторін і із пред`явленням позовних вимог до кожного з заявлених відповідачів; доказів направлення нової редакції позовної заяви іншим учасникам справи АБО копію нової редакції позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.
На виконання вимог ухвали суду від 08.12.2023 року Павлоградська окружна прокуратура через систему "Електронний Суд" надіслала до суду заяву з додатками.
Так, прокуратурою в т.ч. було надано уточнену позовну заяву, заяву про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6.
Так, в уточненій позовній заяві Павлоградська окружна прокуратура в якості відповідача визначила Державну службу геології та надр України, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6 та просить:
Таким чином, позовні вимоги були залишені прокуратурою в первісній редакції.
В обґрунтування позовних вимог, прокурор зазначає, що згідно наказу Держгеонадр України №227 вирішено надати ТОВ "ВОСТОК 6" спеціальний дозвіл на користування надрами на підставі підпункту 1 пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615. ТОВ "ВОСТОК 6" на підставі наказу Держгеонадр України від 04.07.2018 №227 отримало спеціальний дозвіл на користування надрами №6303 від 10.12.2018 для видобування мінеральних природних столових вод для промислового фасування як мінеральна природна столова вода під назвою Аква Натурале на території Межирічського родовища. Однак, на думку прокуратури, товариством подано неповні матеріали для отримання спеціального дозволу на користування надрами, оскільки для проведення робіт та досліджень з геологічного вивчення надр товариство повинно було мати спеціальний дозвіл на право користування надрами, а навіть за умови проведення таких робіт - необхідно було затвердити підрахунок запасів корисних копалин, однак була здійснена лише апробація попередньо розвіданих "балансових експлуатаційних запасів мінеральних столових підземних вод. Відсутність спеціального дозволу на геологічне вивчення надр унеможливлювало проведення ТОВ ВОСТОК 6 геологічного вивчення зазначеної ділянки надр, а проведення апробації запасів не є підставою для отримання спеціального дозволу на надрокористування в позаконкурентному порядку. Державною службою геології та надр України мало б бути прийнято рішення про відмову в наданні спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, оскільки подані ТОВ ВОСТОК б документи не відповідали вимогам пп. 1 п. 8 Порядку № 615. Зазначене на думку прокурора свідчить про порушення вимог законодавства при прийнятті Державною службою геології та надр України рішення про надання у позаконкурентному порядку ТОВ "ВОСТОК 6" спеціального дозволу на користування надрами від 10.12.2018 №6303, що має наслідком незаконності останнього. Підставами звернення прокурора з даним позовом визначено те, що Міністерство захисту довкілля та Державна служба геології та надр України не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовами про визнання протиправними та скасування спеціальних дозволів на користування надрами. Прокурор у цій справі здійснює представництво інтересів держави у зв`язку з відсутністю уповноваженого органу, оскільки позов пред`явлено з метою усунення помилки, допущеної Держгеонадрами при видачі оспорюваного наказу та виданого на його підставі спеціального дозволу. Недотримання вимог природоохоронного законодавства Держгеонадрами України та ТОВ "ВОСТОК 6" порушує інтереси держави, підриває авторитет владних органів через недотримання встановленої законом процедури і штучного створення сприятливих умов для уникнення такої процедури окремій юридичній особі, зменшує надходження до бюджету.
Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю ВОСТОК 6.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2023 адміністративний позов Павлоградської окружної прокуратури до Державної служби геології та надр України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «ВОСТОК 6» про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправним та скасування спеціального дозволу залишено без розгляду.
21.03.2024 року від Державної служби геології та надр України надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
23 квітня 2024 р. від ТОВ «ВОСТОК 6» надійшов відзив на адміністративний позов, з огляду на який, підприємство не погоджується з доводами позивача та вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити. ТОВ «ВОСТОК 6» зазначає, що пп. 1 п. 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою КМУ від 30.05.2011 року № 615, передбачає три самостійні виключні підстави для отримання дозволу без проведення аукціону. ТОВ «ВОСТОК 6» за власні кошти здійснило геологічне вивчення та апробацію в ДКЗ та за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ, виконало усі передбачені вимоги для отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин відповідно до п.п. 1 п. 8 Постанови № 615, яким передбачено отримання спеціального дозволу саме без проведення аукціону.
У 2020 році Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРГЕОЛОГІЯ" за технічним завданням ТОВ "ВОСТОК 6" виконана детальна геолого-економічна оцінка експлуатаційних запасів мінеральних природних столових підземних вод Межирічського родовища. Роботи та дослідження на Межирічському родовищі - зареєстровані Держгеонадра за № У-16-347/1 (форма 3-гр), що є офіційним свідченням про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, у цільовому завданні зареєстрованих робіт визначено: "Попередня геолого-економічна оцінка експлуатаційних запасів ділянки водозбору ТОВ «ВОСТОК 6» у с.Межиріч Павлоградського району Дніпропетровської області, з метою їх апробації ДКЗ України. ТОВ «ВОСТОК 6» за власні кошти здійснило геологічне вивчення та апробацію в підтвердження витрат долучив до матеріалів справи копії підтверджуючих документів та платіжні доручення з понесених ним затрат на загальну суму 789 708,31 гривень, в тому числі сплачений збір за надання спеціального дозволу на користування надрами в сумі 757 722,00 гривень.
10.05.2024 від ТОВ «ВОСТОК 6» на адресу суду надійшли додаткові докази.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що у 2016 році ТОВ «Магма», згідно з технічним завданням TOB «ВОСТОК» проведено попередньо геолого-економічну оцінку експлуатаційних запасів Межирічського родовища підземних вод у с. Межеріч Павлоградського району Дніпропетровської області, яку подано до Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України.
Протоколом Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 15.12.2016 року № 3761 апробовано попередньо розвідані балансові експлуатаційні запаси мінеральних природніх столових підземних вод Межирічського родовища загальнодержавного значення у відкладах обухівської серії еоцену, в кількості 167 м 3 на добу.
В 2018 р. ТОВ «ВОСТОК 6» звернулося до Державної служби геології та надр України із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування корисних копалин загальнодержавного значення мінеральних природних столових вод Межирічського родовища у Павлоградському районі Дніпропетровської області терміном на 20 років. У заяві зазначено підставу: підпункт 1 пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 (далі Порядок № 615).
24.03.2017 року Дніпропетровська обласна рада прийняла рішення № 187-8/VII, яким погодила надання товариству з обмеженою відповідальністю «ВОСТОК 6» спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування мінеральних природних столових вод Межирічського родовища (свердловина № 1), що розташоване в Дніпропетровській області.
Згідно наказу Державної служби геології та надр України від 04.07.2018 № 227, на підставі пп.1 п. 8 Порядку № 615, вирішено надати ТОВ «ВОСТОК 6» строком на 20 років спеціальний дозвіл на видобування мінеральних природніх столових вод Межирічського родовища, свердловина №1.
10.12.2018 року, на виконання вищевказаного наказу, ТОВ «ВОСТОК 6» отримало спеціальний дозвіл № 6303 для видобування мінеральних природних столових вод для промислового фасування як мінеральна природна столова вода під назвою «Аква Натаруле», Межирічське родовище (свердловина №1), строком дії на 20 років.
З наданих ТОВ «ВОСТОК 6» документів вбачається, що на час звернення прокурора з цим позовом, обставини, які стосуються дії спірного наказу від 04.07.2018 року №227 та дозволу від 10.12.2018 року №6303, змінилися в силу того, що Протоколом Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 28.12.2020 року №5243, за результатами розгляду поданих ТОВ «ВОСТОК 6» матеріалів детальної геолого-економічної оцінки експлуатаційних запасів мінеральних природних столових підземних вод Межирічського родовища та розширення меж спеціального дозволу на користування надрами, станом на 01.12.2020 року були затверджені строком на 25 років, балансові експлуатаційні запаси Межирічського родовища у відкладах обухівської серії еоцену, придатних до промислового фасування в кількості 167 м3 на добу.
Вважаючи протиправними наказ Державної служби геології та надр України від 04.07.2018 № 227 та спеціальний дозвіл на використання надрами від 10.12.2018 р. № 6303, Павлоградська окружна прокуратура звернулася до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 3 Кодексу України «Про надра», гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.
Згідно зі статтею 13 Кодексу України «Про надра», користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.
Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу (частина перша статті 19 Кодексу України про надра).
Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1174 затверджено Положення про Державну службу геології та надр України (далі - Положення №1174).
Згідно з пунктом 1 Положення №1174, Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Згідно із підпунктом 9 пункту 4 Положення № 1174, Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами).
Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615 (далі - Порядок № 615).
Згідно з пунктом 1 Порядку № 615, цей нормативно-правовий акт регулює питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін. Дія цього Порядку поширюється на всі види користування надрами.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 615, дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, органом з питань надання дозволу, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.
Підпунктом 1 пункту 8 Порядку № 615, в редакції на час виникнення спірних правовідносин передбачено, що без проведення аукціону дозвіл надається у разі видобування корисних копалин, якщо заявник на підставі спеціального дозволу на користування надрами за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено в установленому порядку, та подав документи на отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин відповідного родовища не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів; видобування корисних копалин (крім нафти і газу); якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин в установленому порядку; геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти виключно в результаті геологічного вивчення ділянки надр на підставі відповідного спеціального дозволу на користування надрами здійснив апробацію за умови затвердження в установленому порядку підрахунку запасів корисних копалин після отримання спеціального дозволу.
Отже, підпункт 1 пункту 8 Порядку № 615 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачав три самостійні виключні підстави для надання дозволу без проведення аукціону:
1) заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження підрахунку запасів;
2) заявник за власні кошти здійснив апробацію, за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин в установленому порядку;
3) у разі геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробка родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти виключно в результаті геологічного вивчення ділянки надр на підставі відповідного спеціального дозволу на користування надрами здійснив апробацію за умови затвердження в установленому порядку підрахунку запасів корисних копалин після отримання спеціального дозволу.
На підтвердження наявності законних підстав для отримання спеціального дозволу, в матеріалах справи міститься копія протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) від 15.12.2016 року № 3761, з якого вбачається проведення ТОВ «ВОСТОК 6» апробування експлуатаційних запасів мінеральних природних столових підземних вод Межирічського родовища загальнодержавного значення у відкладах обухівської серії еоцену, в кількості 167м3 /добу. Так, у протоколі вказано, що протягом 2016 році ТОВ «Магма», згідно з технічним завданням TOB «ВОСТОК 6», проведено геолого-економічну оцінку експлуатаційних запасів Межирічського родовища мінеральних підземних вод, який подано до Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України. ДКЗ було проведено оцінку попередніх експлуатаційних запасів Межирічського родовища, якість та характеристики корисних копалин, технічні умови їх видобування, й визнано Межирічське родовище підготовленим для подальшого геологічного вивчення та подальшої експлуатації на умовах економічного розвитку.
Доводи прокурора про те, що протоколом Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 15.12.2016 року №3761 апробовано, але не затверджено підрахунок запасів корисних копалин в установленому порядку, суд відхиляє з наступних підстав.
Апробація корисних копалин це комплекс геолого-економічних досліджень, які проводяться з метою підтвердження промислового значення виявлених запасів, основними етапами якої є:
- вивчення геології родовища, що дозволяє оцінити можливість розробки родовища, наявність і якість корисних копалин, ступінь розбудження корисних компонентів, технічні умови видобутку, екологічні ризики;
- оцінка якості корисних копалин, що дозволяє оцінити ринкову цінність корисних копалин, можливості їх переробки та використання, економічну доцільність розробки родовища;
- розрахунок запасів корисних копалин;
- оцінка економічної ефективності видобутку корисних копалин.
Результати апробації оформляються у вигляді звіту, який включає в себе всі необхідні відомості про родовище.
Як зазначено вище, таке комплексно геолого-економічне дослідження у вигляді звіту було виконано ТОВ «Магма» на підставі зареєстрованої ТОВ «ВОСТОК 6» 06.09.2016 року за №347 форми 3-гр та технічного завдання TOB «ВОСТОК 6», і яке було предметом оцінки протоколу засідання Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 15.12.2016 року №3761.
Згідно п.5 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 року №865 (надалі - Положення) в редакції на час виникнення спірних відносин, залежно від ступеня підготовленості до промислового освоєння запасів корисних копалин державна експертиза може завершуватися: апробацією запасів корисних копалин попередньо розвіданих родовищ, підготовлених до проведення розвідувальних робіт; затвердженням запасів корисних копалин розвіданих родовищ, призначених для проектування й будівництва нових, продовження терміну роботи діючих гірничодобувних і переробних підприємств.
Відповідно до п.7 Положення №865 державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка). У разі необхідності за рішенням ДКЗ проводиться перевірка достовірності матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин безпосередньо на місці геологорозвідувальних робіт.
Згідно п.9 Положення №865 матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин повинні містити:
- характеристику геологічної будови покладів корисних копалин, їх технологічних властивостей, гірничо- геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання в обсязі, достатньому для прийняття обґрунтованих проектних рішень щодо способу й системи видобутку та схеми комплексної переробки корисних копалин і визначення граничних показників (параметрів) кондицій;
- техніко-економічне обґрунтування кондицій для підрахунку запасів корисних копалин, що забезпечують найповніше, економічно раціональне й комплексне вилучення з надр запасів основних та тих, що спільно залягають, корисних копалин, а також корисних компонентів шляхом використання сучасних промислових технологій видобутку й переробки мінеральної сировини з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища;
- характеристику методики й результатів випробовування і підрахунку запасів корисних копалин;
- прогнозну економічну оцінку сумарного ефекту від експлуатації родовища за одним або кількома варіантами показників (параметрів) кондицій з визначенням прогнозних результатів підприємницької діяльності гірничопереробного комплексу в обсязі, достатньому для прийняття рішення про інвестування подальших робіт;
- документи, що засвідчують право на користування надрами.
Відповідно до пунктів 15, 26 Положення №865 запаси корисних копалин підлягають підрахунку та обліку відповідно до Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр. ДКЗ систематично проводить аналіз державного балансу запасів корисних копалин і дає рекомендації для користувачів надр щодо подання на повторну або первинну державну експертизу матеріалів геолого-економічної оцінки відповідних родовищ корисних копалин
З матеріалів справи вбачається, що 15.12.2016 року на засіданні колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України, яке оформлене протоколом №3761, були розглянуті матеріали попередньої геологоекономічної оцінки запасів мінеральних природних столових підземних вод у межах Межирічського родовища в Павлоградському районі Дніпропетровської області.
Зміст пунктів 3.2 та 3.3 протоколу засідання Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України (ДКЗ) від 15.12.2016 року №3761, свідчить про те, що цим пунктом ДКЗ одночасно і апробувало станом на 01.11.2016 року і затвердила підрахунок запасів, який наведений у звіті ТОВ «Магма», що був предметом розгляду ДКЗ згідно цього протоколу.
Відносно доводів прокуратури про те, що TOB «ВОСТОК 6» не отримувало спеціального дозволу на геологічне вивчення Межирічського родовища, суд зазначає наступне.
Як було вказано вище, TOB «ВОСТОК 6» отримало право на проведення геолого-економічної оцінки залишкових запасів Межирічського родовища мінеральних підземних вод на підставі зареєстрованої відповідачем 06.09.2016 року за №347 доцільності проведення таких робіт (форма 3-гр) і самі ці роботи згідно з технічним завданням TOB «ВОСТОК 6» виконало ТОВ «Магма», результати якої були оформлені у вигляді звіту, який було предметом оцінки засідання Державної комісії по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України зафіксованого протоколом від 15.12.2016 року №3761.
Державна реєстрація робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (далі - РДГВН) регламентуються відповідним Порядком, затвердженим Наказ Міністерства екології та природних ресурсів України 14.06.2013 року №263 (надалі Порядок №263).
Станом на 06.09.2016 року, тобто на час отримання ТОВ «ВОСТОК 6» права на проведення геолого-економічної оцінки експлуатаційних запасів Межирічського родовища, Порядок №263 містив наступні положення, які підлягають застосуванню для вирішення спірного питання:
- державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр (п.1.1);
- дія цього Порядку регулює відносини, що виникають під час здійснення господарської діяльності з геологічного вивчення, у тому числі на стадії дослідно-промислової розробки, яка провадиться на ділянках надр, і поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які мають намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр у межах території України та її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони;
- для цілей цього Порядку виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені статтею 13 Кодексу України про надра (п.1.2);
- державну реєстрацію РДГВН здійснює Державна служба геології та надр України відповідно до вимог цього Порядку шляхом проставлення відтиску штампа на переліку об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою №3-гр (далі - Перелік РДГВН) згідно з додатком до цього Порядку та внесення запису в журнал державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (п.1.3);
- державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:
а) діючого спеціального дозволу на користування надрами;
б) затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;
в) висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку (п.1.4).
Отже, помилковою є позиція прокурора про те, що державна реєстрація РДГВН проводиться виключно на основі діючого спеціального дозволу на користування надрами.
Враховуючи факт державної реєстрації в Держгеонадрах робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою №3-гр, ТОВ «ВОСТОК 6» мало підстави для проведення геолого-економічної переоцінки запасів родовища, як виду РДГВН, та подальшого звернення до ДКЗ України для державної експертизи матеріалів ГЕО.
Таким чином, TOB «ВОСТОК 6» в законний спосіб набуло право на проведення робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр Межирічського родовища мінеральних підземних вод, а тому TOB «ВОСТОК 6», як виконавець РДГВН, прирівнюється до користувача надр, про що також вірно зазначила третя сторона, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача у відзиві на позовну заяву.
Аналогічний підхід до правозастосування був застосований Верховним Судом у постанові від 03.12.2021 року у справі №0640/4277/18, в якій містяться, зокрема, такі висновки:
« 50. Колегія суддів звертає увагу, що геологічне вивчення, як вид надрокористування на підставі спеціального дозволу на користування надрами, слід відрізняти від робіт та досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, які зареєстровані ТОВ «Фирма «Лисс» у Держгеонадрах України у відповідності до Порядку №263.
51. Так, державна реєстрація РДГВН є одним із етапів отримання в майбутньому спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища.»
« 71. Судом першої інстанції встановлено, що роботи та дослідження зареєстровані Держгеонадра за №У-17-484/1, що є свідченням про доцільність здійснення певних видів робіт та їх обсягів. Наявність реєстрації робіт центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, надає право ТОВ «Фірма «Лисс» подати до ДКЗ результати робіт і досліджень з геологічного вивчення надр для проведення державної експертизи.
72. За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що ДКЗ в силу вимог порядку реєстрації РДГВН, Порядку №615 та Кодексу України про надра не мала підстав для відмови ТОВ «Фірма «Лисс» у прийнятті до розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки і проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, оскільки роботи були зареєстровані Держгеонадра, а товариство прирівнювалось до користувача надр».
Суд приходить до висновку, що станом на час звернення до Державної служби геології та надр України із заявою на отримання спеціального дозволу на користування надрами, ТОВ «ВОСТОК 6» мало всі законні підстави для отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі пп.1 п. 8 Порядку № 615, а саме: заявник за власні кошти здійснив апробацію, за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин в установленому порядку.
Також, судом було встановлено, що у 2020 році Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРГЕОЛОГІЯ" за технічним завданням ТОВ "ВОСТОК 6" виконана детальна геолого-економічна оцінка експлуатаційних запасів мінеральних природних столових підземних вод Межирічського родовища. За результатами геологорозвідувальних робіт на державну експертизу подані підраховані станом на 01.10.2020 року на розрахунковий строк 25 років балансові експлуатаційні запаси мінеральних природних столових підземних вод.
За результатами розгляду зави ТОВ «ВОСТОК 6» Держгеонадрами відповідно до наказу від 19.11.2021 року №889 прийнято рішення про внесення змін до Дозволу від 10.12.2018 року №6303 та ТОВ «ВОСТОК 6» видано новий бланк Спеціального дозволу на користування надрами з реєстраційним номером 6303 (номер бланку А№008645).
Отже, на виконання особливих умов спеціального дозволу у відповідності до підпункту1 п. 8 Порядку №615 ТОВ "ВОСТОК 6" на протязі трьох років з часу отримання спеціального дозволу опрацьовано та подано на державну експертизу до ДКЗ України матеріали геолого-економічної оцінки запасів підземних вод Межиріченського родовища, де розташована свердловина №1, що цілком відповідає підпункту1 п. 8 Порядку №615 де передбачено, що особа може отримати спецдозвіл на користування надрами без проведення аукціону, якщо для цієї особи апробовано запаси корисних копалин в ДКЗ України; у свою чергу затвердження запасів є наступною обов`язковою умовою, яка повинна бути виконана надрокористувачем, в даному випадку -протягом трьох років після отримання спецдозволу.
Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
У відповідності до приписів ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З огляду на викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи прокуратури є необґрунтованими та такими, що ґрунтуються виключно на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та наявних доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти, або на нові докази, які б давали підстави для задоволення позовних вимог.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судових витрат, відсутні.
Керуючись ст. ст. 2, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 21.05.2024 року.

Суддя О.М. Неклеса