Справа № 160/11754/24
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 травня 2024 рокуСправа №160/11754/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі клопотання Виконавчого комітету Нікопольської міської ради про розгляд справи №160/11754/24 в порядку загального позовного провадження у справі, -

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2024 року Виконавчий комітет Нікопольської міської ради звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Червоногригорівської селищної ради в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Червоногригорівської селищної ради від 05.04.2024 №1483-40/VIII «Про розгляд звернення виконавчого комітету Нікопольської міської ради»;

- зобов`язати Червоногригорівську селищну раду (, місцезнаходження юридичної особи: 53283, Дніпропетровська обл., Нікопольський р-н, смт. Червоногригорівка, вул. Ярмарочна, буд. 33) внести доповнення рішення Придніпровської сільської Ради народних депутатів Нікопольського району Дніпропетровської області від 30.09.1993 №74 «Про подання виконкому Нікопольської міської Ради народних депутатів» зазначивши, що земельна ділянка надана в постійне користування.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.05.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

17.05.2024 року до суду від Виконавчого комітету Нікопольської міської ради надійшло клопотання, в якому позивач просить розглядати справу №160/11754/24 в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання зазначено, що спір виник стосовно земельної ділянки (Державний акт на право постійного володіння землею від 27.10.1993 № 12/215), а саме щодо визначеності правового титулу користування такою земельною ділянкою право постійного користування (далі Земельна ділянка). Звертає увагу, що між виконавчим комітетом НМР та Червоногригорівською селищною радою стосовно вказаної Земельної ділянки (прав на неї) перебували та перебувають судові спори, а саме: справа № 904/1015/20 за позовом Нікопольської міської ради до Держгеокадастру (за участю Червоногригорівської селищної ради) про скасування наказу та акту приймання-передачі Земельної ділянки; справа № 904/8377/21 за позовом Нікопольської міської ради до Червоногригорівської селищної ради про витребування Земельної ділянки із чужого незаконного володіння; справа № 904/9070/21 за позовом Червоногригорівської селищної ради до виконавчого комітету Нікопольської міської ради про скасування Державного акту на право постійного володіння землею від 27.10.1993 № 12/215. Вказує, що встановлення обставин та прийняття рішення суду по суті вирішення спору у даній справі (160/11754/24) матиме суттєве значення для розгляду справи № 904/8377/21 про витребування Земельної ділянки із чужого незаконного володіння на користь законного власника Нікопольської міської ради.

Дослідивши матеріали справи, вирішуючи питання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд виходить з наступного.

Пунктом 3 ч.3 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частиною 1 ст.257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначений перелік, який наведено у ч.4 ст.257 КАС України, є вичерпним.

Керуючись приписами ст.257 КАС України, судом було вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 ст.260 КАС України передбачено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Отже, вищезазначеною нормою передбачено, що суд може або залишити заяву відповідача без задоволення, або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч.6 ст.262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а також приймаючи до уваги рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, та враховуючи, що з початку повномасштабної військової агресії населені пункти України, в тому числі м.Дніпро, систематично зазнають ракетних ударів, що можуть завдати шкоди життю і здоров`ю учасників судового розгляду у випадку прибуття до будівлі суду, суд не вбачає підстав для призначення справи до розгляду у судовому засіданні, а відтак, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи №160/11754/24 в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.12, 44, 243, 248, 250, 256, 257, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання Виконавчого комітету Нікопольської міської ради про розгляд справи №160/11754/24 в порядку загального позовного провадження відмовити.

Копію ухвали направити всім сторонам по справі.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кальник