Справа № 140/5072/24
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2024 року ЛуцькСправа № 140/5072/24
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Денисюк Р.С., вивчивши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ПАТТРЕЙД до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ПАТТРЕЙД звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а саме рішення про відмову у реєстрації ПН в ЄРПН від 18.08.2023 № 9374216/45032865, від 21.08.2023 № 9383931/45032865, від 24.08.2023 № 9400530/45032865, від 21.08.2023 № 9383932/45032865, від 23.08.2023 № 9398620/45032865, від 24.08.2023 № 9400351/45032865, від 24.08.2023 № 9400354/45032865, від 24.08.2023 № 9400352/45032865, від 24.08.2023 № 9400528/45032865, від 24.08.2023 № 9400355/45032865, від 24.08.2023 № 9400353/45032865 та зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні за датою їх подання до реєстрації, а саме: ПН від 05.07.2023 №9; ПН від 11.07.2023 №14, ПН від 21.07.2023 №30, ПН від 10.07.2023 №13, ПН від 13.07.2023 №17, ПН від 13.07.2023 №18, ПН від 14.07.2023 №20, ПН від 20.07.2023 №27, ПН від 14.07.2023 №21, ПН від 20.07.2023 №28, ПН від 26.07.2023 №32.

Відповідно до пунктів 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, строк оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати у разі, коли платником податків використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною четвертою статті 122 КАС України і становить три місяці з дня отримання рішення за результатами розгляду скарги.

Така позиція узгоджується з відповідними висновками, викладеними в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 та в постановах Верховного Суду від 29.09.2021 у справі №200/1709/20-а, від 12.08.2021 у справі №240/2395/21, від 05.08.2020 у справі №440/3000/19.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, рішеннями від 30.08.2023 № 65583/45032865/2, від 30.08.2023 № 65585/45032865/2, від 04.09.2023 № 66335/45032865/2, від 04.09.2023 № 66366/45032865/2, від 04.09.2023 № 66361/45032865/2, від 04.09.2023 № 66347/45032865/2, від 04.09.2023 № 66350/45032865/2, від 04.09.2023 № 66289/45032865/2, від 04.09.2023 № 66284/45032865/2, від 04.09.2023 № 66374/45032865/2, від 04.09.2023 № 66327/45032865/2, адміністративні скарги позивача на оскаржувані у даній справі рішення були залишені без задоволення.

Таким чином, строк звернення до суду із даним позовом розпочав свій перебіг за частиною оскаржуваних рішень 31.08.2023, а за іншою частиною 05.09.2023, та, відповідно, закінчився 01.12.2023 та 05.12.2023.

З даним позовом, шляхом формування документу в системі Електронний суд, позивач звернувся до суду 10.05.2024. Тобто, позов подано із пропуском тримісячного строку звернення до суду, передбаченого частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовні заяві позивач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначив, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України. Водночас, вказує на те, що через військову агресією російської федерації проти України господарську діяльність позивача було ускладнено. Керівник та засновник ТОВ ПАТТРЕЙД ОСОБА_1 є волонтером Координаційного центру при Ківерцівській міській раді. У заявку з чим, з перших днів повномасштабного вторгнення російської федерації, позивач займається окрім своєї основної діяльності - допомогою цивільним, що страждають від російської агресії, а також підрозділам Збройної Сили України, що потребує багато зусиль та часу. Окрім того, як наслідок ОСОБА_1 часто перебуває за кордом для здійснення поставок гуманітарної допомоги.

Представник позивача також вказує на те, що Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, зазначив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того, судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Позивач вважає, що введення воєнного стану є поважною причиною пропуску строку. Також звертає увагу, що звернувся до суду із відносно не значним пропуском строку звернення до суду з даним позовом.

Аналізуючи доводи заяви про поновлення строку звернення до суду, суддя наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Таким чином, сам лише факт дії воєнного стану не є достатнім для поновлення пропущених процесуальних строків. Відповідно, аргументів, що ґрунтуються винятково на факті наявності війни з російською федерацією та факті запровадження воєнного стану на території України, недостатньо вони також мають бути підкріплені фактами щодо наслідків повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України.

Наведені представником позивача аргументи зводяться до активної волонтерської діяльності директора підприємства-позивача, однак надані на підтвердження обставин, що унеможливили вчасне звернення до суду із даним позовом, документи або мали місце до виникнення спірних правовідносин (2022 рік), або вже після закінчення строку звернення до суду (01.04.2024), або взагалі не мають жодної доказової сили (грамота, перепустка на переміщення під час дії комендантської години).

Крім того, суддя звертає увагу, що інтереси позивача у даній справі представляє адвокат на підставі договору про надання правової допомоги № 0702024/01 від 07.02.2024, а відтак посилання представника позивача на зайнятість директора підприємства не відповідають об`єктивним обставинам.

Також суддя не приймає до уваги твердження представника позивача що позивач звернувся до суду із відносно не значним пропуском строку звернення до суду з даним позовом.

Суддя зазначає, що строк звернення із даним позовом закінчився 05.12.2023, тоді як із позовом представник позивача звернувся до суду лише 10.05.2024, тобто порушивши вказаний строк більше ніж вдвічі.

На думку судді, наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, оскільки викладені у заяві обставини не перешкоджали позивачу звернутись до суду з даним позовом в межах встановленого строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, оскільки позовна заява подана з пропуском строку звернення до суду, підстави для поновлення строку звернення до суду, вказані позивачем у заяві, визнані судом неповажними, тому позовну заяву належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, у якій вказати інші підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин пропуску цього строку.

Керуючись статями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави, вказані у клопотанні про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ПАТТРЕЙД до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Р.С. Денисюк