Справа № 580/4340/24
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

20 травня 2024 року справа № 580/4340/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаврилюк В.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі Головне управління, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 19.03.2024 № 581 про притягнення заступника начальника Головного управління начальника кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

У зв`язку із встановленням обставини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, ухвалою від 02.05.2024 суддя Черкаського окружного адміністративного суду залишив позовну заяву без руху та надав позивачу десятиденний строк з дня вручення копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті недоліки шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

13.05.2024 представник позивача подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої зазначив, що позивач ознайомився із наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності 29.03.2024, проте, всі обставини службового розслідування, які підлягали до вивчення залишалися невідомими до дня отримання висновку та копій матеріалів службового розслідування. Зазначив, що позивач для ознайомлення із висновком та матеріалами службового розслідування не запрошувався та не був ознайомлений із висновком службового розслідування перед винесенням наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку із чим представник позивача подав адвокатський запит про витребування копій матеріалів та висновку службового розслідування. Зазначені обставини вважає об`єктивними причинами, за яких позивач не міг своєчасно звернутися до адміністративного суду за захистом своїх права та оскаржити у 15-денний строк прийнятий наказ від 19.03.2024 № 581, вважає, що строк на оскарження наказу має починатися саме з 11.04.2024 (дати отримання матеріалів службового розслідування від ГУ НП у Черкаській області).

Під час вирішення поданої заяви та питання щодо відкриття провадження у справі, суддя зазначає таке.

Предметом спору у цій справі є визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 19.03.2024 № 581 щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану, встановлений ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII відповідно до ч. 4 якої поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, спеціальний нормативно-правовий акт, яким у спірних правовідносинах є Закон України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України встановлює спеціальний строк оскарження поліцейським дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби, застосованих в умовах запровадженого воєнного стану, що становить 15 днів із дня ознайомлення із відповідним наказом.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічну правову позиція висловив Верховний Суд в постанові від 08 лютого 2023 року у справі № 120/7567/22 та в постанові від 31 травня 2023 року у справі № 160/9356/22.

Суддя з`ясував, що із спірним наказом від 19.03.2024 № 581 про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач ознайомлений 29.03.2024, про що свідчить відповідна відмітка, проставлена позивачем та скріплена його підписом у відомості про ознайомлення з наказом.

Таким чином, строк звернення позивача до адміністративного суду щодо застосування дисциплінарного стягнення сплив 15.04.2024, натомість цей позов поданий до суду засобами поштового зв`язку 25.04.2024 (вх. № 21685/24 від 29.04.2024 Черкаського окружного адміністративного суду), тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку звернення до суду, встановленого ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України. Суддя зазначає, що у відповідності до ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України перебіг строку звернення до суду із цим позовом розпочався із дати ознайомлення позивача зі спірним наказом, тобто з 29.03.2024.

Доводи представника позивача про те, що лише із 11.04.2024 стали зрозумілими підстави притягнення до дисциплінованої відповідальності суддя вважає необґрунтованими, оскільки спірний наказ містить виклад обставин, що зумовили притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Зазначені обставини можуть вказувати на достатню обізнаність позивача із підставами притягнення до дисциплінарної відповідальності саме із 29.03.2024 (дати ознайомлення із наказом), у зв`язку із чим суддя доходить висновку, що обставина отримання 11.04.2024 представником позивача матеріалів службового розслідування, за його запитом, не впливає на перебіг строку звернення до суду із цим позовом.

З урахуванням зазначеного, суддя доходить висновку, що до заяви про поновлення строку позивач та її представник не надали належних доказів, що підтверджували б об`єктивну неможливість своєчасного звернення до суду із цим позовом.

Суддя зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи, що у спірних правовідносинах позивач не зазначив та не надав належних доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, заяву про поновлення строку звернення суддя вважає необґрунтованою, оскільки не доведено об`єктивної неможливості звернення в суд у встановлений законом строк.

Згідно частини 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Одночасно суддя звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 240, 241, 243, 248, 256, 294, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала складена в повному обсязі та підписана 20.05.2024.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК