Справа № 280/2173/24
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

17 травня 2024 року Справа № 280/2173/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом

за позовом Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр-т. Соборний,166 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк» (69123, м. Запоріжжя, вул. Хортицьке шосе, буд.3, )

про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, -

ВСТАНОВИВ:

11.03.2024 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк» (далі - відповідач), в якому позивач просить суд надати Головному управлінню ДПС у Запорізькій області дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк», що перебуває у податковій заставі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що станом на дату звернення з цим позовом платник має заборгованість з податку на додану вартість у розмірі 241 931,35 грн, з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості у розмірі 141 408,31 грн, з земельного податку з юридичних осіб у розмірі 238 739,48 грн, з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 227 724,41 грн, з екологічного податку, який справляється за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення у розмірі 602,23 грн та з надходжень від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти у розмірі 3 535,58 грн. У визначені Податковим кодексом України строки платником не виконано обов`язку щодо сплати узгодженої суми боргу, а тому, позивач зазначає про наявність підстав для прийняття судом рішення про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Відповідач проти задоволення позову заперечив з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, зокрема зазначив, що податковий керуючий під час здійснення заходів щодо оформлення податкової застави та опису майна не встановила вартість не рухомого майна та не залучила до участі незалежного оцінювача з метою встановлення його вартості, не зверталася до відповідача з проханням доступу до нерухомого майна. Крім того, зазначив, що в зв`язку з передачею нерухомого майна під час дії воєнного стану військовим частинам, є окремою підставою для припинення податкової застави згідно п. п. 69.21 п.69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу. В задоволенні позову просить відмовити.

Ухвалою суду від 18.03.2024 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні) у судовому засіданні на 10.06.2020. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Станом на день подання позовної заяви за відповідачем рахується податковий борг з податку на додану вартість у розмірі 241 931,35 грн, з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості у розмірі 141 408,31 грн, з земельного податку з юридичних осіб у розмірі 238 739,48 грн, з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 227 724,41 грн, з екологічного податку, який справляється за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення у розмірі 602,23 грн та з надходжень від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти у розмірі 3 535,58 грн.

Податковий борг відповідача з податку на додану вартість виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу декларацій та уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань, а саме:

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 11.05.2022, яким збільшено суму податкового зобов`язання за березень 2022 року на 34 503 грн. та нараховано суму штрафу у розмірі 1035 грн;

декларація № від 14.05.2022, в якій визначено суму податкового зобов`язання за квітень 2022 року у розмірі 5 479 грн;

декларація № від 16.06.2022, в якій визначено суму податкового зобов`язання за травень 2022 року у розмірі 473 грн;

декларація № від 19.07.2022, в якій визначено суму податкового зобов`язання за червень 2022 року у розмірі 224 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 28.08.2022, яким збільшено суму податкового зобов`язання за лютий 2022 року на 29 983 грн. та нараховано суму штрафу у розмірі 1 495 грн.;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 28.08.2022, яким збільшено суму податкового зобов`язання за березень 2022 року на 30 976 грн. та нараховано суму штрафу у розмірі 1 035 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 28.08.2022, яким збільшено суму податкового зобов`язання за квітень 2022 року на 19 060 грн та нараховано суму штрафу у розмірі 573 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 28.08.2022, яким зменшено суму податкового зобов`язання за травень 2022 року на 471 грн та нараховано суму штрафу у розмірі 573 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 28.08.2022, яким збільшено суму податкового зобов`язання за червень 2022 року на 32 338 грн та нараховано суму штрафу у розмірі 573 грн;

декларація № від 19.09.2022, в якій визначено суму податкового зобов`язання за серпень 2022 року у розмірі 24 726 грн;

декларація № від 15.12.2022, в якій визначено суму податкового зобов`язання за листопад 2022 року у розмірі 18 633 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 01.02.2023, яким збільшено суму податкового зобов`язання за липень 2022 року на 3 617 грн;

декларація № від 18.09.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за серпень 2023 року у розмірі 5 276 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань № від 25.10.2023, яким збільшено суму податкового зобов`язання за вересень 2023 року на 1 144 грн;

декларація № від 16.10.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за вересень 2023 року у розмірі 5 619 грн;

декларація № від 16.11.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за жовтень 2023 року у розмірі 10 326 грн;

декларація № від 16.11.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за жовтень 2023 року у розмірі 10 326 грн;

декларація № від 18.12.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за листопад 2023 року у розмірі 10 534 грн;

декларація № від 18.12.2023, в якій визначено суму податкового зобов`язання за листопад 2023 року у розмірі 10 534 грн;

декларація № від 03.01.2024, в якій визначено суму податкового зобов`язання за грудень 2023 року у розмірі 16723 грн.

Крім того, у зв`язку з несвоєчасною сплатою податкових зобов`язань на підставі п.п.129.1.2. п. 129.1 ст.129 Податкового кодексу України, відповідачу нарахована пеня у розмірі 623,29 грн.

Таким чином, заборгованість відповідача з податку на додану вартість становить 241 931,35 грн.

Податковий борг відповідача з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу податкових декларацій та розрахунків до них, а саме:

розрахунок податку (Додаток 2) до податкової декларації за 2022 рік, в якому визначено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету у розмірі 69 632,88 грн, з щоквартальною сплатою 17 408,22 грн;

розрахунок податку (Додаток 2) до податкової декларації за 2023 рік, в якому визначено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету у розмірі 71 775,43 грн, з щоквартальною сплатою 17 943,86 грн І-ІІІ квартал та 17 943,85 грн за IV квартал.

Таким чином, заборгованість відповідача з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості податковий борг становить 141 408,31 грн.

Податковий борг відповідача із земельного податку з юридичних осіб виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу податкових декларацій, а саме:

декларація № від 09.02.2023 за 2023 рік, в якій визначено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету у розмірі 385 543,36 грн, з щомісячною сплатою 32128,61 грн з січня по листопад та 32 128,65 грн за грудень 2023 року;

уточнююча декларація № від 23.01.2024, в якій збільшено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету за 2023 рік на 279 379,24 грн, а також збільшено щомісячні платежі на 27 937,93 грн з січня по листопад та 27 937,87 грн за грудень 2023 року.

Таким чином, заборгованість відповідача з земельного податку з юридичних осіб становить 238 739,48 грн.

Податковий борг відповідача з орендної плата з юридичних осіб виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу податкових декларацій, а саме:

декларація № від 05.01.2022, в якій визначено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету за 2022 рік у розмірі 13 084,43 грн, з щомісячною сплатою 13084,43 грн з січня по листопад та 13 084,47 грн за рудень 2022 року;

декларація № від 09.02.2023, в якій визначено суму податку, що підлягала сплаті до бюджету за 2023 рік у розмірі 180 565,18 грн, з щомісячною сплатою 15047,10 грн з січня по листопад та 15 047,08 грн за рудень 2023 року.

Крім того, у зв`язку з несвоєчасною сплатою податкових зобов`язань на підставі п.п.129.1.2. п. 129.1 ст. 129 Податкового кодексу України відповідачу нарахована пеня у сумі 15 653,56 грн.

Таким чином, заборгованість відповідача з орендної плати з юридичних осіб податковий борг становить 227 724,41 грн.

Податковий борг відповідача з екологічного податку, який справляється за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу податкових декларацій та розрахунків до них, а саме:

розрахунок (Додаток 1) до податкової декларації № від 11.05.2022 (термін сплати 20.05.2022), в якому визначено суму податкового зобов`язання за 1 квартал 2022 року у розмірі 428,79 грн;

розрахунок (Додаток 1) до уточнюючої податкової декларації №914347818 від 29.07.2022 (термін сплати 29.07.2022), в якому збільшено суму податкового зобов`язання за 1 квартал 2022 року на 21,44 грн;

розрахунок (Додаток 1) до податкової декларації № від 12.07.2022 (термін сплати 19.08.2022), в якому визначено суму податкового зобов`язання за 2 квартал 2022 року у розмірі 450,23 грн;

розрахунок (Додаток 1) до уточнюючої податкової декларації № від 23.09.2022 (термін сплати 23.09.2022), в якому збільшено суму податкового зобов`язання за 2 квартал 2022 року на 21,44 грн.

Таким чином, заборгованість відповідача з екологічного податку, який справляється за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення становить 602,23 грн.

Податковий борг відповідача із надходження від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти виник внаслідок самостійно поданих до контролюючого органу податкових декларацій з екологічного податку та розрахунків до них, а саме:

розрахунок (Додаток 2) до податкової декларації № від 11.05.2022 (термін сплати 20.05.2022), в якому визначено суму податкового зобов`язання за 1 квартал 2022 року у розмірі 729,01 грн;

розрахунок (Додаток 2) до уточнюючої податкової декларації № від 29.07.2022 (термін сплати 29.07.2022), в якому збільшено суму податкового зобов`язання за 1 квартал 2022 року на 1 016,20 грн;

розрахунок (Додаток 2) до податкової декларації № від 12.07.2022 (термін сплати 19.08.2022), в якому визначено суму податкового зобов`язання за 2 квартал 2022 року у розмірі 1 745,21 грн;

розрахунок (Додаток 2) до уточнюючої податкової декларації № від 23.09.2022 (термін сплати 23.09.2022), в якому збільшено суму податкового зобов`язання за 2 квартал 2022 року на 45,16 грн.

Таким чином, заборгованість відповідача з надходжень від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти становить 3 535,58 грн.

З метою погашення податкового боргу, відповідачу було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення податкову вимогу форми «Ю» №5971-13/829 від 17.02.2021, яка отримана представником відповідача 02.03.2021.

18.02.2021 ГУ ДПС у Запорізькій області прийнято рішення № 100 про опис майна у податкову заставу.

Майно платника податків описано у податкову заставу згідно акту опису майна №376/08-01-13-05-14 від 21.11.2023.

Згідно акту опису майна, до податкової застави описано наступне майно: будівля адміністративно-побутового корпусу інв.№000001 літ.А-4 загальною площею 4285,1 кв.м. за адресою м. Запоріжжя, вул. Хортицьке, буд. 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1.

Крім того, Головним управлінням ДПС у Запорізькій області відповідно до пункту 95.5 статті 95 Податкового кодексу України винесено рішення №2/08-01-13-05-13 від 01.05.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

На виконання даного рішення до банківських установ були направлені наступні платіжні інструкції:

№456 від 26.02.2024 на суму 182 785,06 грн. (АТ «МетаБанк», р/рUА0603504), яка повернута без виконання у зв`язку з тим, що рахунок відкрито для зарахування страхових коштів, які не можуть бути спрямовані на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону;

№457 від 26.02.2024 на суму 182 785,06 грн. (АТ «МетаБанк», р/р НОМЕР_1 ), яка повернута без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунку;

№2054 від 26.10.2023 на суму 57 485,79 грн (АТ КБ «ПРИВАТБАНК», р/р НОМЕР_2 ), яка повернута без виконання у зв`язку з арештом за іншим виконавчим документом;

№2060 від 26.10.2023 на суму 61 853,67 грн (АТ КБ «ПРИВАТБАНК», р/р НОМЕР_2 ), яка повернута без виконання у зв`язку з арештом за іншим виконавчим документом;

№2066 від 26.10.2023 на суму 182 785,06 грн. (АТ КБ «ПРИВАТБАНК», р/р НОМЕР_2 ), яка повернута без виконання у зв`язку з арештом за іншим виконавчим документом;

№2051 від 26.10.2023 на суму 57 485,79 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р UА0301159), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми;

№2052 від 26.10.2023 на суму 57 485,79 грн., яка надіслана до ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК» (р/р НОМЕР_3 ), яка повернута без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунку;

№2053 від 26.10.2023 на суму 57 485,79 грн., яка надіслана до ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК» (р/р UА0301159), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми;

№2057 від 26.10.2023 на суму 61 853,67 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р НОМЕР_4 ), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми;

№2058 від 26.10.2023 на суму 61 853,67 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р НОМЕР_3 ), яка повернута без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунку;

№2059 від 26.10.2023 на суму 61 853,67 гри. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р НОМЕР_5 ), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми;

№2063 від 26.10.2023 на суму 182 785,06 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», (р/р UА0301159), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми;

№2064 від 26.10.2023 на суму 182 785,06 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р НОМЕР_3 ), яка повернута без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунку;

№2065 від 26.10.2023 на суму 182 785,06 грн. (ФІЛІЯ-ЗАПОРІЗЬКЕ ОБАСНЕ УПРАВЛІННЯ «ОЩАДБАНК», р/р НОМЕР_5 ), яка повернута без виконання у зв`язку з невідповідністю її форми.

Оскільки інкасові доручення повернуті без виконання, податковий орган вважає, що наявні підстави для звернення до суду з позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

За правилами підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України (далі - ПК України) платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з пунктом 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Відповідно до пункту 59.1статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Пунктом 87.2 статті 87 ПК України встановлено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пункту 89.1 статті 89 ПК України, право податкової застави виникає у разі: несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Пунктом 89.2 статті 89 ПК України встановлено, що з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

Пункт 89.3 статті 89 ПК України передбачає, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника органу державної податкової служби, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом державної податкової служби. Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

У разі збільшення суми податкового боргу складається акт опису до суми, відповідної сумі податкового боргу платника податків, у порядку, передбаченому цією статтею.

Відповідно до підпунктів 95.1, 95.2 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Положенням пункту 95.3 статті 95 ПК України передбачають, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Абзацом 2 пункту 95.5 статті 95 ПК України встановлено, що у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.

Зміст наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, при цьому рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду, а у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду.

Обов`язковими умовами (обставинами), наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із даним позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); сума заборгованості платника податків на момент звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна платника має бути узгодженою у встановленому законодавством порядку; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків - боржника у податковій заставі.

Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючого орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Отже, ПК України встановлено черговість вжиття податковим органом заходів для погашення податкового боргу: спочатку вчиняються дії для стягнення коштів з платника податків, а у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Тобто, звернення контролюючого органу до суду з позовними вимогами щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків має відбуватись після звернення про погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податку, зокрема, шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, обслуговуючих платника податку. І лише в разі недостатності коштів податковий орган має право звернутись до суду з вимогами про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Запорізькій області відповідно до пункту 95.5 статті 95 Податкового кодексу України винесено рішення №2/08-01-13-05-13 від 01.05.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку з наявним непогашеним податковим боргом позивач звертався до банківських установ.

Однак, платіжні інструкції на примусове списання були повернуті банківськими установами без виконання або відмовлено в їх прийнятті до виконання. Підставою для повернення без виконання здебільшого вказано, що відсутні кошти на зазначених рахунках, грошові кошти на рахунку арештовані за іншим документом про арешт коштів і на рахунку немає інших (крім арештованих) коштів, у зв`язку з невідповідністю їх форми.

Згідно з п.89.3 ст.89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Відповідно до п.2 розділу 2 Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затв. наказом Міністерства фінансів України № 586 від 16.06.2017р. (надалі - Порядок № 586), майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису майна. Акти опису майна реєструються у журналі реєстрації актів опису майна у податкову заставу.

Згідно з п.6 розділу 2 Порядку № 586, у разі якщо балансову вартість такого майна не визначено, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Норми ПК України ставлять у залежність право контролюючого органу на продаж майна, описаного в заставу, від співвідношення між сумою непогашеного боргу та достатністю вартості майна на час продажу, що не встановлено контролюючим органом (балансова чи оціночна вартість).

Так, у разі, якщо для погашення податкового боргу, існуючого станом на час вчинення таких дій, достатньо лише його часткового продажу, то відсутня необхідність у реалізації усього описаного у податкову заставу майна.

Надання судом дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі, або прийняття іншого рішення щодо встановлення способу погашення податкового боргу не звільняє податковий орган від обрання зваженого та розумного підходу до застосування всього дозволеного ПК України комплексу заходів задля забезпечення права платника податків на власність, що гарантоване Конституцією України. Дотримання таких умов вимагається задля забезпечення балансу між публічним (сплатою податкового боргу) і приватним інтересом (захист права власності платника податків).

Як слідує із Акта опису майна №376/08-01-13-05-14 від 21.11.2023 до податкової застави описано наступне майно: будівля адміністративно-побутового корпусу інв.№000001 літ.А-4 загальною площею 4285,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1.

Вартість вказаного майна в Акті опису не зазначена.

Оскільки станом на момент складення Акта опису майна балансова вартість майна відповідача визначена не була, тому згідно з п.6 розділу 2 Порядку № 586, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Звіт про оцінку майна, яке передано у податкову заставу, позивачем не надано.

Отже, вказана обставина свідчить про порушення контролюючим органом вимог Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затв. наказом Міністерства фінансів України № 586 від 16.06.2017.

Крім того, відповідно до п. п. 69.21 п.69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України майно платника податків звільняється з податкової застави з дня отримання контролюючим органом рішення про вилучення майна в умовах правового режиму воєнного стану, прийнятого відповідно до Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану", без застосування вимог статті 92 цього Кодексу.

Суд зазначає, що відповідно до п. 4 ч.1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, зокрема об`єкти фонду захисних споруд цивільного захисту, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.1. Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: примусове відчуження майна - позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.

Судом встановлено, що 01.03.2022 року, між ТДВ "Автопарк" в особі Генерального директора ОСОБА_1 та Військової частини НОМЕР_6 (надалі по тексту - в/ч НОМЕР_6 ) в особі Командира частини ОСОБА_2 укладено Договір №5 до ст.8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (надалі по тексту - Договір № 5).

Згідно п. 1.1. Договору № 5 серед іншого ТДВ "Автопарк" на період дії воєнного стану було передано в/ч НОМЕР_6 у безоплатне користування будівлю адміністративно-побутового корпусу інв. №000001 літ. А-4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Передача зазначеного нерухомого майна відбулася на підставі Акту прийому-передачі нерухомого майна до Договору № 5.

21.04.2023 року, між ТДВ "Автопарк" в особі Генерального директора ОСОБА_1 та Військової частини НОМЕР_7 Національної гвардії України в особі т.в.о. командира частини ОСОБА_3 укладено Договір № 58 до ст.8 Закону України "Про правовий режим воєнного е/гану" надалі по тексту - Договір № 58).

Згідно п. 1.1. Договору №58 серед іншого ТДВ "Автопарк" на період дії воєнного стану було передано в/ч НОМЕР_7 НГУ у безоплатне користування будівлю адміністративно-побутового корпусу інв. №000001 літ. А-4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Передача зазначеного нерухомого майна відбулася на підставі Акту прийому-передачі нерухомого майна до Договору № 58.

16.10.2023 року, між ТДВ "Автопарк" в особі Генерального директора ОСОБА_4 та Військової частини НОМЕР_8 (надалі по тексту - в/ч НОМЕР_8 ) в особі командира полковника ОСОБА_5 укладено Договір № 170 про використання майна для розміщення військових частин/підрозділів/установ/підрозділів в порядку ст.8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (надалі по тексту - Договір № 170).

Згідно п. 1.1. Договору № 170 серед іншого ТДВ "Автопарк" на період дії воєнного стану було передано в/ч НОМЕР_8 у безоплатне користування будівлю адміністративно- побутового корпусу інв. № 000001 літ. А-4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Передача зазначеного нерухомого майна відбулася на підставі Акту прийому-передачі нерухомого майна до Договору № 170.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що відбулося відчуження майна відповідача, у зв`язку з передачею нерухомого майна під час дії воєнного стану військовим частинам, що є окремою підставою для припинення податкової застави згідно п. п. 69.21 п.69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу.

Оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, суд вважає, що підстави для надання дозволу на погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк» за рахунок його майна, що перебуває у податковій заставі, є відсутніми, у зв`язку із чим позовна заява не підлягає задоволенню.

Приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить висновку, що позовні вимоги є необґрунтовані, а відтак не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат не здійснюється так у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр-т. Соборний,166 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк» (69123, м. Запоріжжя, вул. Хортицьке шосе, буд.3, )-відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 17.05.2024.

Суддя О.В. Конишева