Справа № 260/2937/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 травня 2024 рокум. Ужгород№ 260/2937/24

Закарпатський окружний адміністративний суд в особі судді Гаврилко С.Є. розглянувши в письмовому проваджені адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

23 квітня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (), яким просить суд: "1. Визнати протиправними дії Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону щодо нарахування та виплати заробітної плати прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури й сфері оборони Західного регіону ОСОБА_1 за період з 15 березня 2021 року по 19 березня 2024 року включно, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу прокурора окружної прокуратури починаючи з 01 січня 2021 року в розмірі 1600 грн; 2. Зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону здійснити перерахунок та виплат) заробітної плати прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури й сфері оборони Західного регіону ОСОБА_1 за період з 15 березня 2021 року по 19 березня 2024 року включно, виходячи із встановленого на 01 січня 2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 1 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, виходячи із встановленого на 01 січня року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 1 січня 2023 року по 31 серпня 2023 року, виходячи із встановленого на 01 січня 2023 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн; виходячи із встановленого 01 січня 2024 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн; 3. Зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону нарахувати та сплатити невиплачену частину заробітної плати прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону (далі перейменовану в Закарпатська спеціалізована прокуратура у сфері оборони Західного регіон) ОСОБА_1 за період з 15 березня 2021 року по 12 квітня 2021 року та з 20 квітня року по 19 березня 2024 року відповідно до вимог частини 3 статті 81 Закону України "Про прокуратуру" ( № 1697-УІІ), згідно якої з 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, виходячи із встановленого на 01 січня 2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 1 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, виходячи із встановленого на 01 січня 2022 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 1 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року, виходячи із встановленого на 01 січня 2023 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн; виходячи із встановленого 01 січня 2024 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн, з урахуванням раніше виплачених сум та з урахуванням передбачених законом податків і обов`язкових платежів; 4. Зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону нарахувати та сплатити невиплачену частину заробітної плати прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури й сфері оборони Західного регіону ОСОБА_1 за період з 13 квітня 2021 року по 19 квітня 2023 року відповідно до вимог пункту 13 частини 5 статті 81 Закону України "Про прокуратуру", згідно якого посадовий оклад прокурора, який перебуває на адміністративній посаді, встановлюється для заступника керівника окружної прокуратури - 1.3 посадового окладу прокурора окружної прокуратури, який згідно п.11 частини 5 статті 81 вказаного закону становить 1,5 посадового окладу прокурора окружної прокуратури, з врахуванням вимог частини 3 статті 81 Закону України "Про прокуратуру", згідно якої з 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, виходячи із встановленого на 01 січня 2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 1 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, виходячи із встановленого на 01 січня 2022 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 1 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року, виходячи із встановленого на 01 січня 2023 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн з урахуванням раніше виплачених сум та з урахуванням передбачених законом податків і обов`язкових платежів.".

29 квітня 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було прийнято вищевказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, якою розгляд справи постановлено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) викликом учасників справи.

09 травня 2024 року на адресу до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшов відзив представника відповідача, відповідно до якого останній просив постановити ухвалу про розгляд даної справи проводити за правилами загального позовного провадження. В обґрунтуванням клопотання зазначив, що позивач є особою, яка займає відповідальне або особливо відповідальне становище, тому відповідно до статті 12 частини 6 пункту 1 КАС України справа має розглядатись у порядку загального позовного провадження.

Згідно статті 261 частини 1 КАС України, у справах які розглядаються у спрощеному позовному провадженні відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 12 КАС частин 1-3 України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та переходу зі спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження регламентує стаття 260 КАС України.

Відповідно до статті 260 частини 4 пункту 2 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про, зокрема, розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У відповідності до статті 257 частини 3 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, зокрема: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Тобто законодавцем надано право суду визначати щодо можливості розгляду конкретної справи за правилами, зокрема, загального позовного провадження.

Як встановлено статтею 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У зв`язку вищенаведеним та із врахуванням статті 257 частини 3 КАС України, для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин по даній справі, враховуючи обсяг та характер доказів у справі, суд вважає за необхідне дану справу розглянути за правилами загального позовного провадження.

Згідно із приписами статті 260 частини 6 КАС України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до статті 173 частини 2 пункту 1 КАС України, завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Для цілей цього Кодексу відповідно до статті 12 частини 6 пункту 1 КАС України справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Отже, при вирішенні питання за правилами якого позовного провадження судом розглядатиметься спір щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, необхідно встановлювати чи належить позивач до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

В іншому випадку такий спір може бути розглянуто судом в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з приміткою до статті 50 Закону України "Про запобігання корупції" (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище віднесено, зокрема, осіб, посади яких належать до посад державної служби категорії "А" або "Б", у цьому числі і прокурори.

Як судом встановлено та не заперечується учасниками справи, що позивач обіймав посаду прокурора та заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури, мав статус прокурора та 19 березня 2024 року був звільнений з посади в органах прокуратури.

Таким чином, на час звернення до суду позивач не є службовою особою, яка займає відповідальне або особливо відповідальне становище.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 243, 248, 257, 260 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про перехід до розгляду за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

СуддяС.Є. Гаврилко