Справа № 160/8263/24
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 травня 2024 рокуСправа №160/8263/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпрі заяву Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

01 квітня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю Торговий Дім АВ звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.02.2024 №13518 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Східне міжрегіональне управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ТОРГОВИЙ ДІМ АВ (ідентифікаційний код юридичної особи 40975633) з переліку платників податку, що відповідають Критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.04.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" про забезпечення позову у справі №160/8263/24 було задоволено: зупинено дію рішення комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.02.2024 № 13518 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГОВИЙ ДІМ АВ (ідентифікаційний код юридичної особи 40975633) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість до набрання законної сили рішенням суду у цій справі.

15.05.2024 року до суду від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшла заява про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24, в якій заявник просить:

- роз`яснити порядок виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 у справі № 160/8263/24 про забезпечення позову, яким чином слід виконувати таке рішення суду у зв`язку з відсутністю законодавчих та як наслідок технічної можливості шляхом зупинення Рішення № 13518 від 28.02.2024;

- чи буде в такому випадку вважатись виконаною Східним міжрегіональним управлінням ДПС ухвала ДОАС від 10.05.2024 у справі № 160/8263/24 про забезпечення позову шляхом прийняття рішення про невідповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку та як наслідок скасування рішення № 13518 від 28.02.2024, а також яким чином в подальшому Контролюючий орган повинен повертати платника податків у стан до виконання заходів забезпечення позову (скасування таких рішеннями апеляційної або касаційної інстанції), у разі якщо рішення по справі по суті не прийнято (не набрало законної сили).

В обґрунтування заяви зазначено, що однією з можливих підстав для виключення платника податків з переліку ризикових платників податків є відповідне рішення суду, яке набрало законної сили. Положення Порядку № 1165 передбачають, що виключення платника податку з переліку ризикових та скасування відповідного рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку відбувається шляхом прийняття рішення про невідповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку.

Положеннями чинних нормативно-правових актів, якими регулюються питання щодо віднесення/виключення платників податків до/з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку не передбачено ані законодавчої норми, а ні технічної можливості, вжиття заходів про зупинення дії рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку.

17.05.2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" надійшли заперечення на заяву про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, в яких позивачем вказано, що відповідач звернувся до суду за роз`ясненням не з підстав незрозумілості змісту певних частин ухвали, а у зв`язку з необхідністю роз`яснення порядку та способу виконання ухвали.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Згідно з частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки ухвала про забезпечення позову від 10.05.2024 року ухвалена у порядку письмового провадження, то, відповідно, заява про роз`яснення судового рішення підлягає розгляду у письмовому провадженні.

Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України, при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе провести судове засідання без участі учасників справи, за наявними у справі матеріалами, в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення, суд зазначає наступне.

Так, зі змісту наведеного у частині першій статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України законодавчого припису суд дійшов висновку, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові №7 від 20.05.2013 Про судове рішення в адміністративній справі роз`яснив, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Отже, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його нечіткість, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Таким чином, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його нечіткість, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 квітня 2020 року у справі №22а-11177/08.

Як встановлено судом, у заяві про роз`яснення судового рішення заявник не зазначає, в чому саме полягає незрозумілість та нечіткість рішення, не зазначає, у чому саме текст ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року викликає труднощі для розуміння.

Суд зазначає, що відповідач звернувся до суду за роз`ясненням не з підстав незрозумілості певних частин ухвали, а у зв`язку з необхідністю роз`яснення порядку виконання ухвали та фактично просить зазначити, як виконувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24, що за своєю суттю, не є роз`ясненням його змісту, а відтак, в даному випадку не може бути застосовано механізм, визначений статтею 254 КАС України.

На підставі викладеного вище, суд дійшов висновку, що заявнику незрозумілий саме порядок та спосіб виконання ухвали від 10.05.2024 року, натомість чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08 серпня 2018 року №808/1298/15, від 01 вересня 2020 року №806/984/18, від 20 січня 2021 року №360/3711/19.

З огляду на вищенаведені обставини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24.

Керуючись статтями 248, 254, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про роз`яснення ухвали про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову від 10.05.2024 року у справі №160/8263/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім АВ" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Кальник