Справа № 120/5326/24
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

20 травня 2024 р. Справа № 120/5326/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіна Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 29.04.2024 дану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з недотриманням вимог статей 160, 161 КАС України та встановлено 5-ти денний термін з дня одержання копії ухвали для усунення визначених у ній недоліків. Зокрема, позивачу запропоновано подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення такого строку та доказами поважності причин його пропуску.

13.05.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій останній в якості поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, як і в позовній заяві, покликався на скрутне матеріальне становище. Зокрема, позивач вказав, що за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року він не отримував доходу, на підтвердження чого надав Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 28.03.2024, в якому зазначено про відсутність в податкового органу інформації щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) позивачу доходу за період з І кварталу 2023 року по ІV квартал 2023 року.

Поряд із цим, вказав, що щомісячно отримує допомогу на проживання внутрішньо переміщеним особам у розмірі 3000,00 грн.

Також, позивач повідомив, що не має можливості надати суду докази звернення за отриманням правничої допомоги у строки визначені КАС України та відмови у її наданні, оскільки остання була надана у вигляді усної консультації.

При цьому, повідомив, що наразі отримує правничу допомогу (включаючи сплату судового збору) від міжнародної неурядової гуманітарної організації "Міжнародний комітет порятунку" (IRC).

Крім того, повідомив, що звернення до суду з даним позовом також зумовлено змінами, що відбулись у чинному законодавстві, а саме оприлюднення на офіційному веб-сайті Міністерства соціальної політики України новини проте, що ухваленим Верховною Радою України в другому читанні і в цілому законопроектом №9453 вирішується низка суттєвих проблем у сфері пенсійного забезпечення, зокрема, і щодо скасування вимоги отримання інформації від органів пенсійного забезпечення РФ.

Водночас, надаючи оцінку заяві позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд керується такими мотивами.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються Кодексом адміністративного судочинства України.

Так, статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (частина 2 стаття 122 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Оцінюючи наведені позивачем у позовній заяві та заяві від 06.05.2024 (вх. №28476/24 від 13.05.2024) причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, суд враховує, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 121 КАС України суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відтак поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску. Водночас поважність таких причин повинен доводити саме заявник (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 806/2321/16).

Зі змісту позовної заяви, зокрема її резолютивної частини, слідує, що позивач оспорює правомірність прийняття ГУ ПФУ у Вінницькій області рішення №65 від 15.03.2023 про відмову у призначенні пенсії за віком.

При цьому, як самостійно зазначив позивач у позовній заяві, про спірне рішення він дізнався 15.03.2023. Отже, шестимісячний строк звернення позивача до суду із позовом про перерахунок пенсії сплив - 16.09.2023.

Однак, позовна заява подана до Вінницького окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку лише 18.04.2024, тобто із значним пропуском строку звернення до суду.

Суд одразу звертає увагу на істотність пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів у справах цієї категорії.

Втім, наведені позивачем причин пропуску строку звернення до суду, на думку суду, не можуть визнаватися такими, що об`єктивно та незалежно від волі позивача завадили йому вчасно звернутися до суду з позовом про оскарження прийнятого ГУ ПФУ у Вінницькій області рішення про відмову у призначенні пенсії за віком.

Зокрема, позивач зазначає, що причиною пропуску звернення до суду є його фінансова неспроможність отримання правничої допомоги.

Разом з тим суд враховує, що ще 2 червня 2011 року Верховною Радою України прийнято Закон України № 3460-VI "Про безоплатну правову допомогу" (далі Закон № 3460-VI), який визначає зміст права на безоплатну правову допомогу, порядок реалізації цього права, підстави та порядок надання безоплатної правової допомоги, державні гарантії щодо надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ст. 1 вказаного Закону безоплатною правовою допомогою визнається правова допомога, що гарантується державою та повністю або частково надається за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Правова допомога передбачає надання правових послуг, спрямованих на забезпечення реалізації прав і свобод людини і громадянина, захисту цих прав і свобод, їх відновлення у разі порушення.

Безоплатною первинною правовою допомогою в силу положень ст. 7 Закону № 3460-VI є вид державної гарантії, що полягає в інформуванні особи про її права і свободи, порядок їх реалізації, відновлення у випадку їх порушення та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Безоплатна первинна правова допомога включає такі види правових послуг: 1) надання правової інформації; 2) надання консультацій і роз`яснень з правових питань; 3) складення заяв, скарг та інших документів правового характеру (крім документів процесуального характеру); 4) надання допомоги в забезпеченні доступу особи до вторинної правової допомоги та медіації.

Водночас статтею 8 Закону № 3460-VI визначено, що право на безоплатну первинну правову допомогу згідно з Конституцією України та цим Законом мають усі особи, які перебувають під юрисдикцією України.

Щодо безоплатної вторинної правової допомоги, то згідно зі ст. 13 Закону № 3460-VI така допомога це вид державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя.

Безоплатна вторинна правова допомога включає такі види правових послуг: 1) захист; 2) здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; 3) складення документів процесуального характеру.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 14 Закону № 3460-VI, право на безоплатну вторинну правову допомогу згідно з цим Законом та іншими законами України мають, зокрема, особи, які перебувають під юрисдикцією України, якщо їхній середньомісячний дохід не перевищує двох розмірів прожиткового мінімуму, розрахованого та затвердженого відповідно до закону для осіб, які належать до основних соціальних і демографічних груп населення, а також особи з інвалідністю, які отримують пенсію або допомогу, що призначається замість пенсії, у розмірі, що не перевищує двох прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб на всі види правових послуг, передбачених частиною другою статті 13 цього Закону.

Отже, наведені вище норми гарантують право на безоплатну правову допомогу і позивач міг скористатися такою допомогою для захисту своїх прав та інтересів у спірних правовідносинах, незалежно від свого майнового стану.

Разом з тим, позивачем як до позовної заяви, так і до заяви від 06.05.2024 не додано доказів звернення позивача за отриманням правничої допомоги у строки визначені КАС України та отримання відмови у наданні у встановлені строки правничої допомоги. Зміст позовної заяви вказує на те, що позов підготовлений та поданий до суду особисто позивачем.

Посилання позивача на отримання на теперішній час правничої допомоги від міжнародної неурядової гуманітарної організації "Міжнародний комітет порятунку" (IRC) не може свідчити про поважність причин пропуску ним строку звернення до суду.

В контексті наведеного, також варто зазначити, що згідно ст. 8 Закону України "Про судовий збір" ваховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Також, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, відсутність в особи доходи та/або якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік є підставою для відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати.

Таким чином, відсутність в особи доходу за попередній рік не є тією обставиною, яка може свідчити про поважність пропуску строку звернення до суду.

Суд зауважує, що незвернення до суду з позовом за захистом свої прав через неналежне використання своїх процесуальних прав не є поважною причиною пропуску строку. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19.

Таким чином, посилання позивача на скрутне фінансове становище та неможливість у зв`язку з цим отримати правову допомогу, суд вважає безпідставними і такими, що не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду з позовом.

Позивач також вказує на те, що 25.04.2024 на офіційному веб-сайті Міністерства соціальної політики України оприлюднено новину проте, що ухваленим Верховною Радою України в другому читанні і в цілому законопроектом №9453 вирішується низка суттєвих проблем у сфері пенсійного забезпечення, зокрема, і щодо скасування вимоги отримання інформації від органів пенсійного забезпечення РФ.

Однак суд зазначає, що дана обставина жодним не впливає на перебіг строку звернення та не продовжує його.

Підсумовуючи, суд доходить висновку, що наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не можуть визнаватися поважними, оскільки наведені позивачем обставини не є об`єктивно непереборними або такими, що пов`язані з дійсними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення позивача до суду.

При цьому враховується істотність пропуску встановленого законом строку звернення до суду, та наявність в особи права та можливості повторно, з урахуванням змін в чинному законодавстві, звернутись до органів Пенсійного фонду України з заявою про призначення пенсії за віком.

Також суд зауважує, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Крім того, установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (див. постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19).

Згідно з рішенням ЄСПЛ від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до іншої практики ЄСПЛ (справи "Пелевін проти України", № 24402/02, рішення від 20 травня 2010 року, п. 27; "Наталія Михайленко проти України", № 49069/11, рішення від 30 травня 2013 року, п. 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Крім того, як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України", правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Також у відповідності до пункту 45 рішення ЄСПЛ "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Виходячи із системного аналізу норм Кодексу адміністративного судочинства України, можна дійти висновку, що державою встановлені доступні, чіткі та передбачувані процесуальні правила (обмеження), при умові дотримання яких особа може реалізувати право на судовий захист.

Таких правил під час звернення до суду з цим позовом не дотримано. Позивач істотно пропустив строк звернення до суду з цим позовом та не навів поважних причин, які б унеможливили його звернення до суду в межах встановленого законом строку, а обставини, на які посилається позивач, не свідчать про існування об`єктивних перешкод у реалізації ним свого права на судовий захист в межах такого строку.

Відповідно до частини першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наведені норми кореспондуються з положеннями п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, згідно з яким позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

З огляду на викладене і враховуючи те, що позивач подав позов після закінчення строку, встановленого законом, та не навів поважних причин його пропуску та не надав доказів на їх підтвердження, позовну заяву ОСОБА_1 належить повернути на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відтак факт повернення цього позову жодним чином не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду в загальному порядку.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна