Справа № 521/494/24
Суддя: Сегеда О. М.
Дата ухвалення: 2024-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

_______ __ __МАЛИНОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ________ __
Справа №521/494/24
Пр. №2-а/521/49/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого судді Сегеди О.М.,

при секретарі Замниборщ А.С. за участю:

представника позивача Байло Є.С.,

представника відповідача Котух М.В.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

встановив:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови серії ЕНА №1052782 від 02 грудня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою суду від 26 січня 2024 року по справі було поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом, відкрито провадження, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання(а.с. 53-54).

16 лютого 2024 року на адресу суду від представника відповідача, діючої на підставі виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якої зазначив, що надані позивачем обидва медичні висновки жодним чином не підтверджують його перебування на лікарняному та не є підтвердженням тимчасової непрацездатності, а також не є доказом того, що він не мав можливості подати до суду позовну заяву у встановлений законодавством строк.

Вказував, що даний адміністративний позов подано позивачем з порушенням строків подання позовної заяви без поважних причин та не надав допустимих і належних доказів поважності причин такого пропуску (а.с. 186-192).

Представник позивача, діючий на підставі ордеру від 24 січня 2024 року, заперечував проти задоволення поданого клопотання, та просив суд відмовити в його задоволенні (а.с. 27).

Представник відповідача, діючий на підставі виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, підтримав подане клопотання та просив суд його задовольнити (а.с. 113-125).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду потрібно відмовити.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, яку відповідно до частини першої ст. 122 КАС України може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Так, згідно ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

У ст. 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому дати змогу подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 11 лютого 2021 року у справі № 140/2046/19, від 10 червня 2020 року у справі № 620/1715/19, від 23 вересня 2020 року у справі № 640/5645/19, від 03 грудня 2020 року у справі № 817/660/18, від 17 березня 2021 у справі № 160/3092/20, від 18 березня 2021 у справі № 640/23204/19, від 20 квітня 2021 року у справі № 640/17351/19, від 14 липня 2022 року 380/10649/21, від 09 червня 2022 року у справі № 160/15960/20, від 05 травня 2022 року у справі № 420/6134/21 і Суд не знаходить підстав застосовувати інший підхід до тлумачення вимог статті 123 КАС України.

Ухвалою суду від 26 січня 2024 року по справі було поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом, відкрито провадження, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання(а.с. 53-54).

Таким чином, позивачу надано можливість навести свої міркування та надати відповідні докази з метою обґрунтування поважності причин звернення до суду з пропуском строку і суд вирішив питання та задовольнив ОСОБА_1 клопотання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мушта проти України» від 18 листопада 2010 року (Заява №8863/06) підкреслив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби..

Керуючись ст. ст. 122, 123 КАС України, ст. 289 КУпАП суд

ухвалив:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: О.М. Сегеда