Справа № 240/9201/24
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2024-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2024 року м. Житомир справа № 240/9201/24

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняк М.Ф., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, стягнення коштів,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо несвоєчасного здійснення розрахунку та виплати індексації грошового забезпечення в загальній сумі 83 625,23 грн. за період з 01.01.2016 по 28.02.2018;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на його користь середній заробіток у розмірі 648 311,81 грн. за весь час затримки виплати належної йому індексації грошового забезпечення в сумі 83 625,23 при звільненні 31.03.2020 до дня фактичного розрахунку 07.05.2024 року.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими Позивач обґрунтовує свої вимоги.

Проте у поданому позові зміст позовних вимог не сформульований чітко та зрозуміло та не відповідає змісту позову щодо обґрунтування позовних вимог.

Так, Позивач просить у позовних вимогах визнати протиправною бездіяльність Відповідача щодо невчасної виплати йому при звільнені по виплаті індексації грошового забезпечення в сумі 83 625,23 грн., проте стягнути просить з Військової частини НОМЕР_1 на його користь середній заробіток у розмірі 648 311,81 грн. за весь час затримки виплати належної йому індексації грошового забезпечення в сумі 83 625,23 при звільненні 31.03.2020 до дня фактичного розрахунку 07.05.2024 року. .

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту позовної заяви видно, що Позивачем пред`явлено вимогу немайнового характеру.

Пунктом 4 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Таким чином, Позивачу за подання до суду даного позову необхідно було сплати судовий збір у сумі 1 211,20 грн.

Суд враховує, що Позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Безспірно, пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, однак, дана категорія справи не пов`язана із вирішенням питань щодо порушень прав учасника бойових дій чи особи з відзнакою - Герой України.

Вказане положення застосовується у справах, пов`язаних з порушенням прав осіб, що стосуються їх статусу саме як учасників бойових дій та Героїв України, однак зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається, що вирішення спору стосується порушення прав заявника, як учасника бойових дій, тому він не звільнений від сплати судового збору на підставі положень пункту 13 частини 1статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими Позивач звернувся у цій справі.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20, в постанові Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17, в ухвалі Верховного Суду від 16 липня 2018 року у справі №817/2419/16, постанові Верховного Суду від 19 жовтня 2020 року у справі №240/934/20.

Одночасно суд зазначає, що середній заробіток за затримку повного розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не відноситься до грошового забезпечення, так як є відповідною санкцією яка може бути застосована до роботодавця, та не є соціальними виплатами.

Також, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою вищевказаної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 04 червня 2021 року у справі № 240/5442/20 дійшов висновку, що до правовідносин, пов`язаних зі стягненням середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, підлягають застосуванню положення КАС України, яким передбачено місячний строк звернення до суду

Всупереч вимогам ст.122 і ст.160 КАС України в позовній заяві відсутні обґрунтування того, що об`єктивно перешкоджало Позивачу з позовними вимогами до Відповідача звернутися з дня звільнення зі служби коли йому достовірно було відомо про не проведення повного розрахунку.

Заяви про поновлення строку звернення до суду Позивачем до позовної заяви не додано.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- заяви (уточненої позовної заяви) з чітким викладенням позовних вимог, які відповідають змісту позову та із врахуванням спірних відносин між сторонами;

- заяви про поновлення строку звернення до суду, із зазначенням підстав для поновлення строку та надання доказів поважності причин його пропуску;

- доказів сплати судового збору у розмірі 1 211,20 або обґрунтованого клопотання про звільнення від такої сплати (відстрочення чи розстрочення) з наданням належних доказів на підтвердження.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA4006797

Код класифікації доходів бюджету22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.Ф. Нагірняк