Справа № 260/2038/24
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2024-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

16 травня 2024 рокум. Ужгород№ 260/2038/24
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в інтересах ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області (88000, Рівненська область, м. Рівне, вул. Борисенка Олександра, 7, ), третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (88008, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ) про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 , через уповноваженого представника ОСОБА_3 звернулася до суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області, третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, якою просить: 1) визнати рішення про відмову у призначенні пенсії від 23.02.2024 р. №56 незаконним та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області призначити ОСОБА_2 пенсію у зв`язку із втратою годувальника відповідно до статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», із дня смерті (загибелі) годувальника 06.06.2023 року; 2) встановити факт того, що ОСОБА_2 перебував на утриманні ОСОБА_4 з 05.03.2014 року до дня його смерті (загибелі) 06.06.2023 року.

02 квітня 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Судовий розгляд справи по суті призначено на 25 квітня 2024 року.

25 квітня 2024 року ухвалою суду відкладено розгляд справи з метою недопущення обмеження прав сторін, визначених положеннями КАС України та надання можливості відповідачу подати відзив на позовну заяву у визначений строк за ухвалою суду від 02 квітня 2024 року.

10 травня 2024 року представником позивача подано до суду клопотання про зміну предмету позову. Відповідно до якої просить суд змінити предмет позову ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, та викласти позовну вимогу №1 наступним чином: « 1. Визнати рішення про відмову у призначенні пенсії від 23.02.2024 р. №56 незаконним та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (Адреса: 33028, вул. Борисенка Олександра, 7, м. Рівне, Код ) призначити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , Адреса: АДРЕСА_1 , Код РНОКПП: НОМЕР_2 ) пенсію у зв`язку із втратою годувальника відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», із дня смерті (загибелі) годувальника 06.06.2023 року.»

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання про зміну предмету позову, судом встановлено наступне.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою - третьою статті 44 КАС України (у редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваної постанови) обумовлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно з частиною першою статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Як свідчать обставини даної справи, 10 травня 2024 року представником позивача подано заяву про зміну предмета позову.

Так, у первісному позові позивач просив визнати рішення про відмову у призначенні пенсії від 23.02.2024 р. №56 незаконним та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області призначити ОСОБА_2 пенсію у зв`язку із втратою годувальника відповідно до статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», із дня смерті (загибелі) годувальника 06.06.2023 року.

В той же час, у заяві про зміну предмета позову позивач просить визнати рішення про відмову у призначенні пенсії від 23.02.2024 р. №56 незаконним та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області призначити ОСОБА_2 пенсію у зв`язку із втратою годувальника відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», із дня смерті (загибелі) годувальника 06.06.2023 року.

Отже, зі змісту поданої позивачем заяви випливає, що позивач обрав інший, на відміну від первісно обраного, спосіб захисту порушеного права у межах спірних правовідносин.

02 квітня 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Судовий розгляд справи по суті призначено на 25 квітня 2024 року.

Відтак, ураховуючи, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження не передбачає проведення підготовчого засідання та у даному випадку справа розглядалась у порядку спрощеного позовного провадження, то зважаючи на приписи частини першої статті 47 КАС України позивач мав право подати письмову заяву про зміну предмета позову не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, тобто 25 квітня 2024 року.

Відповідно до статті 204 КАС України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відтак, клопотання про зміну предмету позову суд залишає без розгляду, оскільки судом встановлено, що клопотання про зміну предмету позову подано з порушенням строків встановлених КАС України.

Керуючись ст. ст. 44, 47, 204, 229, 262, 248, 256, 294 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача про зміну предмету позову від 10 травня 2024 року - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Т.В.Скраль