Справа № 260/11007/23
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

15 травня 2024 рокум. Ужгород№ 260/11007/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луцович М.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (пл. Поштова, 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання пункту рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради , в якому просить: визнати незаконним та скасувати пункт 3 рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 28.12.2022 року № 640 «Про приватизацію державного житлового фонду» та зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради надати дозвіл на приватизацію квартири АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

В підготовче засідання 11.04.2024 позивач не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення такого. Вказане підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення від 03.04.2024 (а.с.146). Суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 15 травня 2024 року у зв`язку з першою неявкою позивача без поважних причин.

В підготовче засідання 15.05.2024 позивач повторно не з`явилася, хоча згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення такого (а.с.151), причини неявки суду не повідомила. Клопотань, пов`язаних із розглядом справи, до суду від позивача не надходило.

У підготовче засідання відповідач не з`явився, однак подав клопотання про розгляд справи у відсутності представника відповідача.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі, суд, керуючись частиною четвертою статті 229 КАС України не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та розглянув питання щодо витребування доказів в порядку письмового провадження відповідно до частини дев`ятої статті 205 КАС України.

Досліджуючи питання щодо застосування наслідків повторної неявки позивача, що регламентовано пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України, зокрема залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

За правилами частини п`ятої статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Судом встановлено, що про час та місце підготовчого засідання 11.04.2024 та 15.05.2024 позивач була повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, які наявні в матеріалах справи.

При цьому, позивачем не повідомлено суд про причини неявки та не подано заяви щодо розгляду справи у відсутності позивача.

Враховуючи викладене, в силу приписів частини 10 статті 126 КАС України позивач вважається такою, що належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи на судові засідання 11.04.2024 та 15.05.2024.

За правилами пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частина 2 статті 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Слід зазначити, що неприбуття в підготовче/судове засідання позивача є повторним, позивач вдруге не прибула на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази таку було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття повторності означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому повторне неприбуття, як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у підготовче/судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Таким чином, позивач повторно не прибула в судове засідання і така неявка, зважаючи на предмет позову, обсяг та зміст доказів, які потребують дослідження під час судового розгляду, перешкоджає розгляду справи. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 22.08.2022 по справі №9901/519/21.

Одночасно суд зазначає, що законодавче формулювання ч.5 ст. 205 КАС України якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19.

Суд зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду, позивач, у першу чергу, має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце підготовчого засідання 11.04.2024 та 15.05.2024 не з`явилася до суду за відсутності на це причин, які б були визнані судом поважними, ненадходження до суду клопотань від позивача про розгляд справи за її відсутності, суд вважає, що позивач повторно не прибула в судове засідання без поважних причин, неявка позивача перешкоджає розгляду цієї адміністративної справи, а тому у суду наявні правові підстави для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Суд, зважаючи на значення спору для позивача, розцінює неприбуття в судові засідання позивача чи його представника, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240, ст.ст. 241-246, 256, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (пл. Поштова, 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання пункту рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяМ.М. Луцович