Справа № 120/1486/24
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про витребування доказів

м. Вінниця

20 травня 2024 р. Справа № 120/1486/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маслоід Олени Степанівни, розглянувши в порядку письмового провадження питання щодо повторного витребування доказів в адміністративній справі

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до: Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 )

про: визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

В межах даної адміністративної справи позивачем оскаржується бездіяльність відповідача щодо не проведення нарахування та виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.11.2022 року по 26.01.2024 року.

Ухвалою суду від 13.02.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Крім того, цією ухвалою у відповідача витребувано довідку про розмір грошового забезпечення позивача за два останні місяці перед звільненням та середньоденний розмір його грошового забезпечення на дату звільнення з військової служби.

26.02.2024 року за вх.№11481/24 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, до якого, крім іншого, долучено довідку від 21.02.2024 року. У вказаній довідці відповідачем зазначено про неможливість надання витребуваної судом інформації, оскільки позивач до 13.09.2022 року проходив військову в іншій військовій частині, що не перебуває на фінансовому забезпеченні відповідача.

Ухвалою суду від 15.04.2024 року повторно витребувано у відповідача довідку про середньоденний та середньомісячний заробіток позивача за правилами оформлення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 за №100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати" (станом на дату звільнення).

19.04.2024 року за вх.№23861/24 до суду від відповідача надійшла довідка №358, в якій зазначено про неможливість надання витребуваної судом інформації, оскільки позивач до 13.09.2022 року проходив військову в іншій військовій частині, що не перебуває на фінансовому забезпеченні відповідача. Тобто відповідач звертає увагу на відсутність розрахункового періоду.

Відповідно до ч, 1, 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Водночас, ч. 4 ст. 77 КАС України передбачено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (ч. 1, 2, 3 ст. 79 КАС України).

Особливості витребування доказів врегульовано ст. 80 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Отже, приписами КАС України передбачено можливість витребування доказів за ініціативою суду.

Суд вказує, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постанові від 30.04.2020 року у справі №140/2006/19, ст. 117 Кодексу законів про працю України покладено обов`язок щодо визначення розміру відшкодування за час затримки на орган, який виносить рішення по суті спору.

Таким чином, у справі, що розглядається, суд, у випадку встановлення у позивача права на виплату середнього грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні, буде зобов`язаний визначити суму такого відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, обчислення середнього заробітку за період затримки розрахунку проводиться із застосуванням Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100 (далі - Порядок №100).

Абз. 4 п. 2 вказаного Порядку № 100 передбачено, що середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

П. 3 Порядку № 100 визначено складові, які враховуються при обчисленні середньої заробітної плати. Натомість, у п. 4 Порядку № 100 йдеться про виплати, що не враховуються при обчисленні середньої заробітної плати.

Особливості обрахунку розміру середньої заробітної плати за останні два місяці роботи наведено у п. 8 Порядку № 100, згідно із яким нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації.

Водночас за приписами абз. 8 п. 2 Порядку №100 якщо у працівника відсутній розрахунковий період, то середня заробітна плата обчислюється відповідно до абзаців третього - п`ятого пункту 4 цього Порядку.

Згідно з абз. 3- 5 п. 4 Порядку №100 якщо в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, розрахунки проводяться з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу.

Якщо розмір посадового окладу є меншим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати, середня заробітна плата розраховується з установленого розміру мінімальної заробітної плати на час розрахунку. У разі укладення трудового договору на умовах неповного робочого часу, розрахунок проводиться з розміру мінімальної заробітної плати, обчисленого пропорційно до умов укладеного трудового договору.

Якщо розрахунок середньої заробітної плати обчислюється виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, то її нарахування здійснюється шляхом множення посадового окладу чи мінімальної заробітної плати на кількість місяців розрахункового періоду.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, позивач проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_2 , яка перебуває на фінансовому забезпеченні відповідача, з 13.09.2022 року по 21.11.2022 року, що свідчить про відсутність розрахункового періоду, визначеного п. 2 Порядку №100.

Однак, суд наголошує, що, виходячи з приписів Порядку №100, відповідач повинен здійснити розрахунок середньої заробітної плати позивача відповідно до абз. 3-5 п. 4 цього Порядку.

Отже, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи судом, зокрема щодо розрахунку суми середнього заробітку позивача, виникла необхідність у витребуванні у відповідача довідки про середньоденний та середньомісячний заробіток позивача за правилами оформлення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 за №100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати" (станом на дату звільнення).

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 80, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

Повторно витребувати у Військової частини НОМЕР_1 та зобов`язати надати у 5-тиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, довідку про середньоденний та середньомісячний заробіток ОСОБА_1 за правилами оформлення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 за №100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати" (станом на дату звільнення).

Попередити Військову частину НОМЕР_1 про те, що у разі ненадання доказів, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Маслоід Олена Степанівна