Справа № 807/457/18
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 квітня 2024 року м. Ужгород№ 807/457/18
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,

відповідачів:

-Державна інспекція архітектури та містобудування України, представник - не з`явився,

-Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю, представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю про визнання відмови незаконною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошена вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 13 травня 2024 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області, третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, в якому просить:

1) визнати незаконною відмову Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області зареєструвати (поновити реєстрацію) Декларацію про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р. видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ";

2) зобов`язати Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області зареєструвати на офіційному сайті Держархбудінспекції України у розділі "Реєстр дозвільних документів" в "Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів" Декларацію про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р. видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ".

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач неправомірно відмовляє йому у виконанні постанови Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.02.2017 р. в адміністративній справі №303/5430/16-а, якою скасовано наказ Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19.09.2016 р. №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77", виданої у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ".

Вважає, що оскаржена відмова містить ознаки формальної відписки та свідчить про стійке і свідоме небажання посадових осіб відповідача виконувати покладені на них обов`язки згідно з приписами чинного законодавства та судових рішень.

07 грудня 2018 року Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду (суддя Ващілін Р.О.) позов ОСОБА_1 було задоволено:

- визнано протиправною відмову Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області в особі Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області зареєструвати (поновити реєстрацію) Декларацію про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р., видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ";

- зобов`язано Виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області в особі Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області зареєструвати на офіційному сайті Держархбудінспекції України у розділі "Реєстр дозвільних документів" в "Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів" Декларацію про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р., видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ".

08 травня 2019 року Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року було залишено без змін.

22 березня 2023 року Постановою Верховного суду Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08 травня 2019 року по справі №807/457/18 було скасовано та направлено справу на новий розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

У вищезгаданій Постанові Верховним судом було зазначено, що суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого належить внесення записів до реєстру про документи, що дають право на виконання будівельних робіт, є Держархбудінспекція. При цьому, внесенню записів до реєстру Держархбудінспекцією передує подання відповідних даних посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю. За такого правового регулювання, суд касаційної інстанції погоджується з доводами відповідача про те, що до його повноважень не належить відновлення скасованої реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, однак у нього є обов`язок подання даних для внесення їх Держархбудінспекцією до реєстру, відтак, висновки судів першої та апеляційної інстанцій про необхідність зобов`язання відповідача зареєструвати декларацію зроблені з неправильним застосуванням норм матеріального права.

Поряд з цим Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ДАБІ) до участі у справі в якості належного співвідповідача залучено не було.

Верховний суд звертає увагу, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Проте суд першої інстанції вищенаведених вимог процесуального закону не дотримався, та, вирішуючи спір про поновлення реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт, пред`явлений до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області, не з`ясував, хто є належним відповідачем у справі та не вирішив питання про залучення до участі у справі належного відповідача чи співвідповідача.

Відтак, для вирішення питання про залучення належного співвідповідача у цій справі колегія суддів Верховного Суду вважає за необхідне скасувати рішення судів попередніх інстанцій та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції для встановлення належного співвідповідача та вирішення питання про його залучення.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, адміністративну справу №807/457/18 передано для розгляду судді Микуляку П.П.

В подальшому 11 січня 2024 року з врахуванням заяви позивача було залучено в якості відповідача 1 до розгляду даної справи - Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ), відповідачем 2 у даній справі було залишено Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області.

Представником Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ) до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якої зазначив, що пункт 8 Порядку № 92 зазначав, що підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурнобудівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, внесення даних до Реєстру здійснювалось Держархбудінспекцією. Саме ДАБІ вносило у відповідний реєстр подані, зокрема Управлінням архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області, відповідні дані про скасування реєстрації повідомлення та декларації.

Проте ч.3 ст.34 виключено на підставі Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 17.10.2019 за № 199-IX. Цей закон впровадив Єдину державну електронну систему у сфері будівництва.

Порядок № 92 втратив чинність на підставі наказу Міністерства розвитку громад та територій від 16.12.2020 за № 312 Про визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92.

В свою чергу постановою Кабінету Міністрів України Деякі питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 23.06.2021 № 681 затверджено Порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі Порядок № 681).

Відповідно до підпункту 2 пункту 149 Порядку № 681 через електронний кабінет уповноваженої особи виконавчого органу з питань державного архітектурнобудівельного контролю сільської, селищної, міської ради, структурного підрозділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської, Севастопольської міської держадміністрації в частині надання адміністративних послуг у сфері будівництва та інших послуг, визначених цим Порядком, здійснюється отримання, розгляд, надсилання електронних документів, у тому числі: внесення відомостей (даних) про стан розгляду документів; внесення/формування рішення про результати розгляду документів, поданих для отримання адміністративних та інших послуг у сфері будівництва; дозвіл на виконання будівельних робіт, змін до нього, повідомлення про відмову в його наданні та анулювання дозволу; реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, повернення декларації на доопрацювання, скасування реєстрації за рішенням суду, внесення змін до декларації; внесення змін до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; внесення відомостей про повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, внесення змін до них, скасування їх реєстрації; сертифікат про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повідомлення про відмову в його наданні; чек-лист з переліком питань, які підлягають перевірці посадовою особою органу архітектурно-будівельного контролю, для прийняття рішення щодо видачі дозволу або відмови в його видачі для нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва; чек-лист за результатами виїзного огляду об`єкта будівництва на місцевості з фотофіксацією об`єкта під час прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта.

Відповідач 1 (ДІАМ) вважає, що оскільки вимоги до ДАБІ позивач зводив виключно до зобов`язання внести відомості у відповідний реєстр, то з врахуванням вищенаведених змін до законодавства, такі позовні вимоги повинні бути адресовані тільки Управлінню архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області.

Позивачем до суду було подано відповідь на відзив Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ), відповідно до якої зазначив, що Державна архітектурно-будівельна інспекція в своєму відзиві просить відмовити в позові, посилаючись на підпункт 2 п.149 постанову КМУ від 23 червня 2021 р. № 681 Деякі питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, оскільки внесення змін до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт та внесення відомостей про повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, внесення змін до них, скасування їх реєстрації здійснюється через електронний кабінет уповноваженої особи виконавчого органу з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільської, селищної, міської ради, структурного підрозділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської, Севастопольської міської держадміністрації в частині надання адміністративних послуг у сфері будівництва та інших послуг, визначених цим Порядком ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, однак відповідач не вказує на нормативний акт, який зобов`язує Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області вирішувати питання, які є предметом позову.

Окрім того зазначив, що позовні вимоги не містять вимогу про внесення змін до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт та внесення відомостей про повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, внесення змін до них, скасування їх реєстрації.

Відповідачем 2 у даній справі є Виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області в особі структурного підрозділу Управління державного архітектурно будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області, що повністю відповідає предмету позову.

Окремо позивач наголосив, що позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту ст. 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року №1-зп, від 9 лютого 1999 року №1-рп/99, від 5 квітня 2001 року №3-рп/2001, від 13 березня 2012 року №6-рп/2012, згідно з рішеннями КСУ закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Позивач в судовому засідання підтримав висунуті ним позовні вимоги та просить суд їх задовольнити.

Представники відповідача 1 та 2 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду були повідомлені належним чином.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вказане, заслухавши думку позивача, суд вважає, що вжито всіх заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце проведення судового засідання та не вбачає причин для відкладення розгляду справи.

18 серпня 2016 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт № ЗК 77 "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць" за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 20 24).

Наказом відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради №8 від 19 вересня 2016 року скасовано реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77, зареєстровану 18 серпня 2016 року.

Постановою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.02.2017 р. в адміністративній справі №303/5430/16-а за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, треті особи: Ужгородська міська рада Закарпатської області, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Мукачівська місцева прокуратура в Закарпатській області про визнання незаконним та скасування Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року №277 та Наказу відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року №8, збільшені позовні вимоги задоволено. Визнано незаконним та скасовано рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 1"; скасовано наказ Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19.09.2016 р. №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" ЗК №77, виданої у серпні від 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 " (а.с. 42 51).

Зазначена постанова Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області залишена без змін ухвалами Львівського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2017 р. та Вищого адміністративного суду України від 07.12.2017 р., а отже набрала законної сили (а.с.29 41).

20 березня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області із заявою, в якій у зв`язку із набранням законної сили зазначеним рішенням суду, просив видати наказ про скасування наказу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19.09.2016 р. №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" ЗК №77, виданої у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ", а також поновити реєстрацію такої декларації (а.с.106 108).

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 20.03.2018 р. листом Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області №155/16-12 від 20.04.2018 р. заявнику було повідомлено, в тому числі, про неможливість поновлення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р. у зв`язку з відсутністю законодавчо встановленого механізму, порядку та процедури поновлення реєстрації такої (а.с.18 19).

20 квітня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції (ДАБІ) з проханням поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 " шляхом відновлення відповідного запису в Єдиному державному реєстрі документів (а.с.111 113).

У відповідь на зазначене звернення ДАБІ України повідомила заявника про визначені законодавством підстави для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру, а також проінформувала, що примусове виконання рішень покладається на державну виконавчу службу (а. с. 115).

Не погоджуючись із даною відмовою Управління архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області «про поновлення реєстрації скасованої декларації про початок виконання будівельних робіт», позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Статтею 1291 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Норми ст. 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів №1402-VIII 02.06.2016 р. також регламентують обов`язковість судових рішень. Так, зокрема, ч.2 ст.13 зазначеного законодавчого акта визначено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Отже, обов`язковість рішень суду являється однією з основних засад судочинства.

Так, рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, що набрало законної сили, встановлено обставини щодо неправомірності скасування виконавчим комітетом Ужгородської міської ради Закарпатської області Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 ; та відповідно видання наказу Відділу архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19.09.2016 р. №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт". У зв`язку з чим наказ від 19.09.2016 р. №8 скасовано.

Відповідно до положень ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Незважаючи на вищенаведені законодавчі норми та факт скасування наказу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19.09.2016 р. №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" ЗК №77, відповідач поновити реєстрацію зазначеної декларації на звернення ОСОБА_1 відмовляється, посилаючись на відсутність законодавчо встановленого механізму, порядку та процедури поновлення реєстрації такої.

Проте з такою аргументацією відмови суб`єкта владних повноважень поновлювати порушене своїми неправомірними діями право позивача суд не може погодитися з огляду на наступне.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі Закон) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до положень ч.1, 2 ст. 36 Закону (в редакції, чинній на момент подання декларації №77 про початок виконання будівельних робіт для реєстрації), право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.

Нормами ч. 3 ст. 34 Закон (в редакції, чинній на момент звернення позивача із заявою до відповідача про поновлення реєстрації декларації) передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Зазначене положення Закону кореспондується також із нормами Порядку ведення реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №92 від 24.06.2011 р. (далі Порядок).

Так, п. 3 порядку передбачено, що ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Подання даних для внесення їх Держархбудінспекцією до реєстру здійснюється відповідальними посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які пройшли підготовку до роботи з реєстром (п. 4 Порядку).

Відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону (в редакції, чинній на момент подання декларації №77 про початок виконання будівельних робіт для реєстрації), до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Нормами п.7 ч.1 ст.7 Закону (в редакції, чинній на момент подання декларації №77 про початок виконання будівельних робіт для реєстрації) повноваження, в тому числі, щодо надання (отримання, реєстрації), повернення (відмови у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт були надані виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад - щодо об`єктів I, II, III, IV категорій складності, розташованих в межах відповідних міст.

Згідно п. 9 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 р. №404), дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Таким чином, в даному випадку відомості, що стосуються декларації №77 про початок виконання будівельних робіт для реєстрації, вносяться до реєстру на підставі інформації, поданої Управлінням архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Закарпатської області.

Згідно п. 8 Порядку підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Пунктом 15 Порядку врегульовано порядок дій у разі прийняття наказу органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлень чи декларацій, анулювання дозволу, набрання рішенням суду законної сили про скасування документа декларативного або дозвільного характеру, який передбачає, що в такому випадку посадові особи вносять відомості до реєстру про їх скасування або анулювання.

Зазначене узгоджується також з п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

За інформацією із офіційного веб-ресурсу Міністерства розвитку громад та територій України з 16.09.2021 розпочала роботу Державна інспекція архітектури та містобудування (ДІАМ).

Відповідно до абзацу 1 пункту 2 постанови Кабінету Міністрів від 19.08.2015 №671 Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції від 15.09.2021), органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення повноважень відповідно до Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та продовжують здійснювати повноваження у сфері архітектурно-будівельного контролю після початку здійснення відповідних повноважень та виконання відповідних функцій Державною інспекцією архітектури та містобудування.

Відповідно до пункту 1 Примірного Положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №671 орган державного архітектурно-будівельного контролю утворюється як структурний підрозділ Київської та Севастопольської міськдержадміністрації та як виконавчий орган сільської, селищної, міської ради (далі - орган держархбудконтролю). Орган держархбудконтролю з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, є підконтрольним ДІАМ.

20 травня 2021 року проведено державну реєстрацію створення Державної інспекції архітектури та містобудування України (), про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за №000092252.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Державна архітектурно-будівельна інспекція України 06.03.2023 припинена.

Отже, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (ДАБІ), як юридична особа, ліквідована, її функціональні обов`язки передані до Державної інспекції архітектури та містобудування України(ДІАМ).

Провівши правовий аналіз законодавчих актів, які регулюють питання внесення відомостей до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, суд дійшов висновку, що такі не регулюють порядок відновлення записів про реєстрацію скасованих раніше декларацій.

Разом з тим, суд вважає, що відсутність законодавчо встановленого механізму поновлення порушеного протиправними діями суб`єкта владних повноважень прав позивача, не може бути підставою для позбавлення особи права на захист від свавілля з боку державних органів.

Суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі "Рисовський проти України", в якому Суд зазначив, що принцип "належного урядування", зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Принцип верховенства права зобов`язує державу поважати і застосовувати запроваджені нею закони, створюючи правові й практичні умови для втілення їх в життя. Будь-яка дія органів державної влади має будуватися на цьому принципі, а відтак чинні положення національного законодавства потрібно формулювати так, щоб вони були достатньо доступними, чіткими і передбачуваними у практичному застосуванні. (Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Броньовський проти Польщі" від 22 червня 2004 року).

Частина 2 ст.6 КАС України передбачає, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Зазначене кореспондується також з положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", якою передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Протиправність дій відповідача щодо скасування реєстрації декларації була визнана в порядку судового оскарження. Незважаючи на це, порушене право позивача поновлено не було.

Суд вважає, що обираючи спосіб захисту порушеного права, слід врахувати положення ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якій передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект, а саме, повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

У п.145 рішення Європейського суду з прав людини від 15 листопада 1996 року у справі Чахал проти Об`єднаного Королівства (Chahal v. the United Kingdom) суд зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Згідно з нормами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При обранні способу захисту порушеного права суд враховує також, що у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Тому, зважаючи на природу та підстави даного спору, враховуючи необхідність обрання ефективного способу відновлення порушеного права, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю про визнання відмови незаконною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправною відмову Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю зареєструвати (поновити реєстрацію) Декларацію про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р., видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ".

Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю () та Державну інспекцію архітектури та містобудування України () вчинити дії щодо реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77 від 18.08.2016 р., видану у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_1 ".

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк