Справа № 520/2579/24
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 травня 2024 року

м. Київ

справа №520/2579/24

адміністративне провадження №К/990/17605/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Уханенка С.А.,

суддів: Радишевської О.Р., Кашпур О.В.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання дій протиправними стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

29 січня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НП в Харківській області), в якому просив суд:

- визнати протиправним неповернення майна через його підміну на інше не працездатне майно посадовими особами Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області;

- стягнути з ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в рахунок компенсації матеріальної шкоди в розмірі 75 561.60 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП в Харківській області про визнання дій протиправними стягнення моральної шкоди. Роз`яснено позивачу, що цей спір належить розглядати за правилами Кримінального процесуального кодексу України.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 - без змін.

06 травня 2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» позивач надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у цій справі.

Предметом касаційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження, залишеної без змін постановою суду апеляційної інстанції.

Проте аналіз матеріалів касаційної скарги свідчить про її невідповідність вимогам статті 330 КАС України в частині необхідності надання документа про сплату судового збору.

В касаційній скарзі позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, оскільки касаційна скарга подається в порядку Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» (далі - Закон № 266/94-ВР).

Як вказує скаржник, згідно зі статтею 14 Закону № 266/94-ВР сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

Однак, колегія суддів відхиляє цей довід скаржника з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Закону № 266/94-ВР у разі виникнення права на відшкодування завданої шкоди відповідно до статті 2 цього Закону орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, дізнавач, прокурор або суд зобов`язані роз`яснити особі порядок поновлення її порушених прав чи свобод та відшкодування завданої шкоди.

Згідно з статтею 12 Закону № 266/94-ВР розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунктах 1, 3, 4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

У разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Так, відповідно до статті 14 Закону № 266/94-ВР заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

Отже, з аналізу вищевказаних норм права слідує, що право на звільнення від сплати судового збору надається особі, яка звертається до суду з метою оскарження винесеної постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури через незгоду цієї особи з розміром такого відшкодування.

Водночас у справі, в якій подано цю касаційну скаргу, вбачається, що позивач оскаржує правомірність неповернення майна через його підміну на інше майно, яке не працює, посадовими особами Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, а не постанову про відшкодування шкоди.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги відповідно до вимог статті 14 Закону № 266/94-ВР.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги Верховним Судом в касаційній скарзі не встановлено, а заявником - не зазначено.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 3028,00 грн.

Однак відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 422,40 грн (3028,00 грн *0,8).

Реквізити для сплати судового збору:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування додатку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)", номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Так, відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, відповідно до положень статей 169 та 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання до касаційного суду документа про сплату судового збору у визначеному Судом розмірі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання дій протиправними стягнення шкоди - залишити без руху.

2. Надати заявнику касаційної скарги строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

3. Копію ухвали направити заявнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку.

4. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк касаційна скарга буде повернута скаржнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С.А. Уханенко

Судді: О.В. Кашпур

О.Р. Радишевська