Справа № 463/1102/24
Суддя: Рудаков Д. І.
Дата ухвалення: 2024-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №463/1102/24
Провадження №2-а/463/26/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2024 року Личаківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Рудакова Д. І.

при секретарі Метеллі Б.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Львівській області про скасування постанови,-

в с т а н о в и в :

позивач звернулася у суд з позовом до відповідача, у якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення. Адміністративний позов обґрунтовує тим, що 15.11.2022 року на ОСОБА_1 (надалі - Позивач) оформлено постанову про адміністративне правопорушення серія ЕГА № 861039 від 15.11.2022 року, яка складена інспектором 2 батальйону 1 рота 2 взвод Управління патрульної палиш у Львівській області (надалі - Відповідач) молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 . Позивач 15.11.2022 року здійснила завідомо неправдивий виклик поліції на лінію 102. Вважає, що вказана постанова винесена незаконно та підлягає скасуванню з наступних підстав. Позивач таки здійснила правдивий виклик поліції та працівники правоохоронного органу прибули вже по завершенню конфлікту та особа через дії якої Позивач була вимушена звернутись до поліції покинула місце вчинення правопорушення. Представники поліції не здійснювали та не продемонстрували відеофіксацію ймовірного порушення законодавства Позивачем, поводились зверхньо. Надалі Позивач була позбавлена можливості скористатися правом на захист, крім того, останній абсолютно не було роз`яснено будь-яких прав. КУпАП вказує на те, що працівник патрульної поліції повинен дотримуватись вимог ст. 283 КУпАП, яка зазначає, що постанова виноситься тільки за результатами розгляду справи. Разом з тим, ст. 276 КУпАП вказує, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, тобто - за місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. В даному випадку, за адресою вул. Перфецького, 19, м. Львів, де розташоване Управління патрульної поліції Львівської області. Проте, працівник поліції положень закону не дотримався та розглянув справу на вулиці у місті Львові. Незаконно розглянувши справу на вулиці, працівник поліції суттєво порушив права Позивача. Просила вимоги задовольнити.

Ухвалою відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача подав відзив, в якому просив у позові відмовити посилаючись на наступне. 15 листопада 2022 року близько 09 год 53 хв. позивач здійснила завідомо неправдивий виклик поліції, за адресою м, Львів, вул. В.Винниченка, 18 та повідомила, що відбувся конфлікт з відомою особою». Після здійсненого неправдивого виклику на позивача була винесена постанова відповідно до ст. 1:83 КУпАП у вигляді штрафу 3400 гри. Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у завідомо неправдивому виклику пожежної охорони, поліції, швидкої медичної допомоги або аварійних служб. Дії правопорушника спрямовані на зрив нормальної роботи таких необхідних для суспільства служб ( особливо в реаліях сьогодення). Правопорушник викликає представника хоча б однієї з перерахованих у статті спеціальних служб нібито для надання допомоги, знаючи наперед про те, що в цьому немає ніякої необхідності. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу, при цьому особа точно, достовірно знає, що здійснений нею виклик відповідних служб є неправдивим, тим самим усвідомлюючи суспільно небезпечніш характер своїх дій. Санкція даної статті тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За вищевказаною адресою правопорушення не виявили, другої сторони конфлікту на місці події виявлено не було, а поспілкувавшись з позивачем, дійшли до висновку, що здійснення виклику було без потреби в такому. Принагідно, позивач систематично звертався до поліції без потреби та необхідності, здійснюючи дзвінки на спецлінію «102». Отже, при встановленні всіх обставин та прийнявши усні пояснення позивачки встановлено, що конфлікту' не відбулось, а протиправний характер її діяння був нею освідомлений. Як результат, на позивача винесена постанова за неправдивий виклик поліції відповідно до ст. 183 Кодексу України про адміністративні правопорушення та

накладено стягнення у вигляді штрафу 3400 грн.

Позивач подала відповідь на відзив та вказала, що їй права зачитано не було, доказів надсилання постанови рекомендованим листом відповідачем не надано, доказів ведення відеозапису події відповідачем не надано.

З`ясувавши обставини справи, оглянувши матеріали справи, ухвалюючи рішення відповідно до вимог ст.246 КАС України, суд вважає, що позов слід задовольнити виходячи з наступних підстав.

15 листопада 2022 року близько 09 год 53 хв., позивач здійснила завідомо неправдивий виклик поліції, за адресою м, Львів, вул. В. Винниченка, 18 та повідомила, що відбувся конфлікт з відомою особою». Після здійсненого виклику на позивача була винесена постанова відповідно до ст.183 КУпАП у вигляді штрафу 3400 грн.

Статтею 5 Закону України «Про звернення громадян» передбачено реалізацію права громадян на звернення в органи державної влади, зокрема за допомогою засобів телефонного зв`язку через визначені контактні центри, «гарячі лінії».

Натомість, відповідно до наказу № 1066 від 10.10.2016 «Про затвердження Порядку. використання телекомунікаційних мереж та Табеля належності відомчих, спеціальних і з`єднувальних ліній у Національній поліції України» номер телефону лінії «102» є номером екстреного виклику спеціальних служб.

Одночасно, в чинному законодавстві передбачено адміністративну відповідальність за ст.183 КУпАП ( Завідомо неправдивий виклик спеціальних служб).

Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у завідомо неправдивому виклику пожежної охорони, поліції, швидкої медичної допомоги або аварійних служб. Дії правопорушника спрямовані на зрив нормальної роботи таких необхідних для суспільства служб ( особливо в реаліях сьогодення). Правопорушник викликає представника хоча б однієї з перерахованих у статті спеціальних служб нібито для надання допомоги, знаючи наперед про те, що в цьому немає ніякої необхідності.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу, при цьому особа точно, достовірно знає, що здійснений нею виклик відповідних служб є неправдивим, тим самим усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушення (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.9 ст.31 Закону України "Про Національну поліцію" поліція може застосовувати технічні прилади і технічні засоби, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засоби фото-, і кінозйомки, відеозапису.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

За ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 72 КАС України передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач відзив на позов надав, але не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, зокрема, відеозапису, щодо якого містить відомості постанова про адміністративне правопорушення. Позиція позивача про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення відповідачем належними доказами не спростовуються.

Таким чином, суд вважає, що належних та допустимих доказів, які б свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення відповідачем не надано, а судом таких обставин не встановлено.

Суду не надано доказів, на підтвердження обставин, викладених у постанові про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Не надано жодного доказу, що відповідачем під час розгляду справи були роз`яснені та дотримані права позивача як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст.268 КУпАП та його право на захист.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративне правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 (заява №17888/12), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин, суд приходить до висновку про скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 77, 122, 139, 242, 243, 244, 245, 246, 286 КАС України, на підставі ст.55 Конституції України, ст.ст.288, 289, 293 ч.3 п.2 КУпАП, суд,-

в и р і ш и в :

адміністративний позов задовольнити.

Постанову про адміністративне правопорушення серії ЕГА №861039 від 15.11.22р. скасувати.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Д.І. Рудаков