Справа № 160/7832/24
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2024 рокуСправа №160/7832/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сидоренко Д.В.
Обставини справи: 26.03.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати п.1 наказу №393к від 01.03.2024 року начальника Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУ НП", яким було застосовано до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_1 (0108092) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області по особовому складу №268о/с від 11.03.2024 року щодо звільнення з 11.03.2024 року зі служби на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення);
- поновити ОСОБА_1 на службі на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області з 11.03.2024 року;
- стягнути з Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 11.03.2024 року до дня фактичного поновлення на посаді з відповідним відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.
Позовні вимоги мотивовані, зокрема тим, що в діях, зазначених відповідачем у наказі №393 від 01.03.2024р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУ НП» відсутній склад будь-якого дисциплінарного проступку.
Також, в позові зазначено про те, що перевірка носила формальний характер, не повно відображала об`єктивність обставин на які посилається відповідач, зібрана інформація містить неправдиві дані, та сам по собі факт складання щодо позивача протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП не є тотожним притягненню до адміністративної відповідальності за наявність складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП.
Ухвалою суду від 28.03.2024р. відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено сторонам строки для подання до суду заяв по суті спору.
15.04.2024р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування правової позиції відповідач зазначає, що за результатами проведеного службового розслідування встановлено ознаки дисциплінарних проступків в діях капітана поліції ОСОБА_1 , що виразилось у перебуванні о 04 год.57 хв. в громадському місці під час дії комендантської години, не інформуванні безпосереднього керівника про перебування на лікарняному з 03.02.2024, керуванні транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, недотриманні обов`язку неухильно дотримуватися Правил дорожнього руху, безпідставній відмові від проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, не інформування керівництва про зміну місця проживання, не виконанні у встановлені терміни доручень слідчих, незважаючи на наявність ознак вчинення кримінального правопорушення, нездійсненні належного збору відомостей про вчинення правопорушення на місці події, під час перебування у складі слідчо-оперативної групи, нездійсненні повної, об`єктивної та всебічної перевірки відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_2
07.05.2024р. засобами електронного суду надійшла відповідь на відзив, згідно якої представник позивача зазначає про не підтвердження факту притягнення позивача до адміністративної відповідальності; про відсутність позивача в період з 03.02.2024р. по 05.02.2024р., з 06.02.2024р. по 09.02.2024р., з 10.02.2024р. по 14.02.2024р., з поважних причин; про відсутність повноважень у позивача приймати будь-які процесуальні рішення, що входять до функціональних обов`язків слідчого; про проходження позивачем додаткової підготовки, з успішним складанням підсумкової перевірки та про відсутність у відповідача необмежених повноважень щодо безпідставного звільнення позивача.
Станом на 20.05.2023р. до суду не надходили заперечення на відповідь на відзив.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Рапортом від 05.02.2024р. заступник начальника управління - начальник ВП УГІ ГУНП підполковник поліції ОСОБА_3 повідомив начальника ГУ НП в Дніпропетровській області полковника поліції Олександру Ганжі про те, що 03.02.2024р. до ГУ НП надійшла інформація про складання адміністративних матеріалів за ч.1 ст.130 КУпАП у відношенні оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_1 .
Також в рапорті зазначено, що 03.02.2024р. о 04 год. 58 хв. під час дії комендантської години поліцейським УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України поблизу будинку №31 по вул.Запорізьке шосе в м.Дніпро був зупинений легковий автомобіль «KIA K5», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням капітана поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою, в цивільному одязі, без вогнепальної зброї. Під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 у останнього були виявлені явні ознака алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови та координації рухів. На вимогу працівників патрульної поліції пройти огляд для визначення стану сп`яніння у встановленому законом порядку на місці за допомогою газоаналізатора «Drager Alcotest» або у медичному закладі, капітан поліції ОСОБА_1 відмовився. Відносно капітана поліції ОСОБА_1 поліцейськими УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №742513 за ч.1 ст.130 КУпАП.
Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області №359 від 05.02.2024р. призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежної організації службової діяльності останнього керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП, що призвело до складання 03.02.2024 відносно вказаного поліцейського протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП.
В констатуючій частини вказаного наказу зазначено, що 03.02.2024 відносно оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП. З метою повної та всебічної перевірки вказаних відомостей, відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Порядку проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2108 №893, та ст.70 Закону України «Про Національну Поліцію».
Згідно Висновку «Про результати проведення службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежної організації службової діяльності останнього керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП, що призвело до складання 03.02.2024 відносно вказаного поліцейського протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП», затвердженого начальником ГУ НП в Дніпропетровській області 01.03.2024р., дисциплінарною комісією запропоновано відомості про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського районного управління поліції ГУ НП вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження та в діях окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП дисциплінарні проступки вважати встановленими.
Службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальній поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежної організації службової діяльності останнього керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУ НП, що призвело до складання 03.02.2024 відносно вказаного поліцейського протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, завершити.
Разом з тим у висновку зазначено наступне:
Коли поліцейські патрульної поліції зупинили вказаний автомобіль, з нього вийшов водій, який надав поліцейським для перевірки посвідчення водія, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; а також пред`явив службове посвідчення видане на ім`я капітана поліції ОСОБА_1 .
Під час спілкування з поліцейськими у капітана поліції ОСОБА_1 було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, поведінка, що не відповідає обстановці.
У зв`язку, з цим, капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу з використанням газоаналізатору «Drager Аlcotest», на що останній відмовився.
Враховуючи відмову капітан поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобі, йому було запропоновано пройти огляд у лікаря закладу охорони здоров`я, на що останній також відмовився.
Також, слід зазначити, що капітан поліції ОСОБА_1 з поліцейськими УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України майже не спілкувався, а після зупинки транспортного засобу останнього на місці події була присутня стороння особа, яка своїми діями перешкоджала виконанню своїх службових обов`язків поліцейським та надавала поради щодо відмови від проходження огляду на стан сп`яніння.
В ході службового розслідування особу, яка надавала рекомендації капітану поліції ОСОБА_1 , встановити не виявилось можливим.
Так, капітан поліції ОСОБА_1 неодноразово був попереджений про адміністративну відповідальність за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.
У подальшому відносно капітана поліції ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1ст.130 КУпАП (серія ААД № 7425513), ознайомлено з ним, однак останній від підпису у вказаному протоколі відмовився.
Відповідно до вимог статті 266 КУпАП, капітана поліції ОСОБА_1 було відсторонено від керування транспортним засобом та автомобіль «КІА К5», н.з. НОМЕР_3 було передано начальнику сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітану поліції ОСОБА_9 , який прибув на місце події.
У подальшому, капітан поліції ОСОБА_9 про факт складання адміністративного протоколу відносно капітана поліції проінформував начальника відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУ НП майора поліції ОСОБА_10 .
Слід зазначити, що опитані під час службового розслідування капітан поліції ОСОБА_6 та капрал поліції ОСОБА_8 зазначили, що керування, транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння є не допустимим для працівника поліції, як представника держави.
Так, відомості щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП стосовно капітана поліції ОСОБА_1 зареєстровано до ЄО Головного управління від 03.02.2024 за №289 та СО Дніпровського РУП ГУНП від 03.02.2024 за №3391.
Відомості про факт складання адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП підтверджуються поясненнями капітана поліції ОСОБА_6 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , капрала поліції ОСОБА_8 , капітан поліції ОСОБА_9 , майора поліції ОСОБА_10 , матеріалами отриманими з УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України.
У подальшому, 03.02.2024 (субота) о 09 год 00 хв під час ранкової наради керівництва відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУ НП з особовим складом було встановлено відсутність на робочому місці капітана поліції ОСОБА_1 .
Так, керівництвом ВКП Дніпровського РУП ГУ НП було здійснено неодноразові дзвінки за абонентським номером « НОМЕР_4 », який належить капітану поліції ОСОБА_1 , однак останній на них не відповідав.
З метою встановлення місцезнаходження капітана поліції ОСОБА_1 та з`ясування всіх обставин відсутності на робочому місці капітаном поліції ОСОБА_9 було відвідано адресу місця мешкання капітана поліції ОСОБА_1 , зазначену у схемі оповіщення особового складу, однак за вказаною адресою останній був відсутній.
В подальшому, було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 тимчасово мешкає за адресою: АДРЕСА_2 . Про зміну свого місця мешкання капітан поліції ОСОБА_1 ні майору поліції ОСОБА_10 , ні капітану поліції ОСОБА_9 не повідомляв відповідні рапорти не подавав.
Зазначена інформація підтверджується довідкою, наданою капітаном поліції ОСОБА_9 від 21.02.2024 №43/3-1192, довідкою сектору кадрового забезпечення Дніпровського РУП ГУРШ від 08.02.2024 №43/20-408 та довідкою сектору документального забезпечення Дніпровського РУП ГУ НП від 23.02.2024 №43/1887.
Так, вказані відомості свідчать про порушення капітаном поліції ОСОБА_1 вимог пункту 5 розділу III Порядку формування та ведення особових справ поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 12.05.2016 №377, в частині інформування безпосереднього керівника про зміну місця проживання.
Капітаном поліції ОСОБА_9 , який прибув того ж дня приблизно о 13 год. 00 хв. за вказаною адресою, був виявлений капітан поліції ОСОБА_1 , у якого були на той час були присутні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: нечітка мова, млявий стан.
Так, капітан поліції ОСОБА_1 повідомив капітану поліції ОСОБА_9 , що того ж дня він звернувся до сімейного лікаря, яким було відкрито лікарняний, однак, в якому саме закладі охорони здоров`я капітан поліції ОСОБА_1 не повідомив.
Враховуючи, що 03.02.2024 капітан поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі та керівництву ВКП Дніпровського РУП ГУ НП, останніми було складено акт відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 .
Так, було надіслано відповідні запити до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області», яка є самостійним державним багатопрофільним закладом охорони здоров`я, який об`єднує в собі лікувально-профілактичні, санітарно-епідеміологічні та інші заклади, що забезпечує медичним обслуговуванням державних службовців МВС, поліцейських, військовослужбовців Національної гвардії України, пенсіонерів з числа осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, ветеранів органів внутрішніх справ та членів їх сімей.
Так, керівництвом Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» інформації щодо перебування капітана поліції ОСОБА_1 з 03.02.2024 надано не було.
14.02.2024 керівництвом комунального некомерційного підприємства «Дніпровського центру первинної медико-санітарної допомоги № 7» Дніпровської міської ради, було надано відповідь на зазначений запит дисциплінарної комісії.
Відповідно до отриманої інформації, капітан поліції ОСОБА_1 03.02.2024 приблизно об 11 год. 30 хв. звернувся зі скаргами до чергового лікаря КНП «ДЦПМСД № 7» ДМР ОСОБА_11 , якою було відкрито лікарняний з 03.02.2024 та призначено огляд у сімейного лікаря 05.02.2024.
У подальшому, 05.02.2024 капітан поліції ОСОБА_1 звернувся до сімейного лікаря ОСОБА_12 , якою лікарняний було продовжено до 09.02.2024 з послідуючим закриттям та відміткою: стати до праці з 10.02.2024. При закритті лікарняного 09.02.2024 помилково було проставлено відмітку про продовження лікарняного капітану поліції ОСОБА_1 з 10.02.2024 по 14.02.2024 та яку у подальшому було скасовано 13.02.2024.
Відповідно до відповіді КНП «ДЦПМСД № 7» ДМР від 14.02.2024 № 184 та пояснення ОСОБА_12 , капітан поліції ОСОБА_1 станом на 10.02.2024 на лікарняному не перебував.
Опитаний в ході службового розслідування капітан поліції ОСОБА_9 пояснив, що капітан поліції ОСОБА_1 приступив до служби 14.02.2024.
Під час службового розслідування було отримано характеристику капітана поліції ОСОБА_1 , з якої встановлено, що останній керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУ НП характеризується посередньо. В повсякденній роботі не проявляє зацікавленість та творчий підхід до вирішення проблемних питань. Ігнорує накази та розпорядження керівництва.
Має задовільну професійну підготовку. При прийнятті рішень передбачає розвиток подій і наслідок їх застосування.
Накази та інші нормативні акти, які регламентують службову діяльність органів внутрішніх справ знає. Розпочату справу не доводить до логічного завершення.
За характером стриманий, врівноважений, у поводженні з громадянами тактовний. Авторитетом в колективі не користується. Табельною зброєю та прийомами самозахисту володіє задовільно.
Службову та державну таємницю зберігати вміє. Українською мовою - володіє добре.
Враховуючи викладену інформацію, дисциплінарною комісією було вивчено службову біографію капітана поліції ОСОБА_1 , під час чого встановлено, що за час проходження служби в Національній поліції України останній притягувався до дисциплінарної відповідальності 5 разів:
- догана (наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 21.02.2017 № 665);
- зауваження (наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 28.03.2018 № 1483);
- зауваження (наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 13.02.2019 № 268);
- зауваження (наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 12.10.2023 № 1889к);
- зауваження (наказ Дніпровського РУП ГУ НП від 13.02.2024 № 404).
За час проходження служби в Національній поліції України капітан поліції ОСОБА_1 не заохочувався.
Нагороджувався 1 раз наказом Національної поліції України від 03.07.2020 № 710 о/с медаллю «10 років сумлінної служби».
Слід зазначити, що наказом Дніпровського РУП ГУ НП від 13.02.2024 №404, дисциплінарне стягнення у виді зауваженнях застосоване до капітана поліції ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що за результатами підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік останній отримав загальну оцінку «незадовільно», так як склав підсумкову перевірку з наступними балами:
- функціональна підготовка - 3 (задовільно);
- тактична підготовка - 2 (незадовільно);
- загальнопрофільна підготовка - 4 (добре);
- фізична підготовка - 3 (задовільно);
- вогнева підготовка - 2 (незадовільно).
Так, вказані відомості підтверджуються біографічною довідкою капітана поліції ОСОБА_1 та довідками сектору кадрового забезпечення Дніпровського РУП ГУ НП від 23.02.2024 №43/20-561 та від 26.02.2024 №43/20-564.
Враховуючи характеристику капітана поліції ОСОБА_1 , надану керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУ НП, було здійснено перевірку стану службової діяльності останнього, під час якої встановлено окремі недоліки та порушення (рапорт від 19.02.2024 № 50/1-220).
У свою чергу, капітан поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, невідкладно відповідний рапорт про наявність ознак кримінального правопорушення в матеріалі ЄО РУП не склав, заходів щодо його подальшого скерування до слідчого відділу РУП не вжив, повну, об`єктивну та всебічну перевірку за вказаним матеріалом не провів та довідкою списав його до справи РУП, відповідно до Закону України «Про звернення громадян»….
Також, 21.10.2023 надійшло повідомлення ОСОБА_13 , про те, що його брат ОСОБА_14 , шляхом злому замків гаражу по АДРЕСА_3 , здійснив крадіжку акумуляторних батарей.
У свою чергу капітан поліції ОСОБА_1 , у порушення пунктів 6, 7, підпунктів 1, 2 пункту 9 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, належний збір відомостей про вчинене Кримінальне правопорушення не здійснив, індивідуальні ознаки викрадених речей не з`ясував, свідків, наявність камер відео спостереження та місцезнаходження ОСОБА_14 не встановив. В результаті чого вказаний матеріал в подальшому поліцейськими РУП довідкою було списано до справи Дніпровського РУП ГУ НП…
Вказаний матеріал розглянуто керівництвом РУП та доручено його розгляд каптану поліції ОСОБА_1 , який, у порушення вимог частини 1 статті 15, статті 19 Закону України «Про звернення громадян», повну, об`єктивну та, всебічну перевірку відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_17 про незаконний продаж колишнім чоловіком автомобілю «SsangYong Rexton», н.з. НОМЕР_6 , не здійснив, свідків та місцезнаходження ОСОБА_18 не встановив та склав довідку про списання вказаного матеріалу до справи Дніпровського РУП ГУ НП у порядку Закону України «Про звернення громадян».
Так як, капітаном поліції ОСОБА_1 були прострочені строки виконання зазначених доручень, їх виконання було доручено оперуповноваженому сектору кримінальної поліції №2 Дніпровського РУП ГУ НП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_19 (відряджений до ВКП Дніпровського РУП ГУ НП на підставі наказу ДРУП ГУ НП від 01.02.202У №281).
Враховуючи викладене, особиста недисциплінованість капітана поліції ОСОБА_1 та відсутність контролю за діями підлеглого працівника з боку капітана поліції ОСОБА_9 , призвели до збільшення навантаження в службовій діяльності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_19 …
Капітан поліції ОСОБА_1 , на підставі статті 63 Конституції України, відмовився від надання пояснень стосовно обставин події, що мала місце 03.02.2024, та призвела до складання відносно нього адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП, обставин перебування на лікарняному, а також виявлених порушень, викладених в рапорті від 19.02.2024 № 50/1-220…
Поряд з цим, слід зазначити, що капітану поліції ОСОБА_1 було відомо про заборону перебування у громадських місцях під час комендантської години, керування транспортним засобом у стані сп`яніння, а також про те, що за відмову від проходження огляду на стан сп`яніння передбачена адміністративна відповідальність та наслідки, які можуть настати в разі виявлення таких фактів, що підтверджується його підписами у відомостях ознайомлення з наказом НП України від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» (СТ ГУ НП від 01.08.2022 № 3241/103/05-2022), СТ УКР ГУ НП від 06.01.2023 № 3/31-145, доповідною запискою від 21.02.2023 №50/2-158 «Про стан дотримання дисципліни і законності у підрозділах поліції ГУ НП упродовж 2022 року», СТ УКР ГУ НП від 28.02.2023 №3/34-1077, ОТ ГУ НП від 19.05.2023 №2839/103/01-2023 «Про стан дотримання дисципліни та законності з початку 2023 року», СТ ГУ НП від 08.06.2023 №3379/103/01-2023 «Про стан дотримання дисципліни та законності з початку 2023 року» та доповідною запискою від 17.01.2024 №50/2-89 «Про результати аналізу дорожньо-транспортних пригод за участю працівників поліції підрозділів Головного управління упродовж 2023 року»…
Поряд з цим, слід звернути увагу, що капітан поліції ОСОБА_1 має діюче дисциплінарне стягнення у виді зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУН ГУ НП від 13.02.2024 № 404, що свідчить про систематичне порушення ним службової дисципліни».
Наказом №393к від 01.03.2024р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУ НП» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1,5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14, абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», частини 1 статті 15, статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМ України від 10.10.2001 №1306, пункту 5 розділу ІІІ Порядку формування та ведення особових справ поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 12.0.2016 №377, пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №10, пунктів 6, 7, підпунктів 1, 2 пункту 9 розділу ІІ, підпункту 2 пункту 3 та пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, пункту 1 розпорядження начальника обласної військової адміністрації Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 24.06.2022 №361/0/527-22, що виразилось у перебуванні о 04 год. 57 хв. В громадському місці під час дії комендантської години, не інформуванні безпосереднього керівника про перебування на лікарняному з 03.02.2024, керуванні транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, недотриманні обов`язку неухильно дотримуватися Правил дорожнього руху, безпідставній відмові від проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, не інформуванні керівництва про зміну місця проживання, не виконанні у встановлені терміни доручень слідчих, безпідставному списанні матеріалів за заявою ОСОБА_4 , незважаючи на наявність ознак вчинення кримінального правопорушення, нездійсненні належного збору відомостей про вчинення правопорушення на місці події, під час перебування у складі слідчо-оперативної групи, нездійсненні повної, об`єктивної та всебічної перевірки відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_2 , а також у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язком, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, враховуючи характер проступку, обставини, за яких від був вчинений, та наявність діючого дисциплінарного стягнення у виді зауваження, застосованого наказом Дніпровського РУП ГУ НП від 13.02.2024 №404, застосовано до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітана поліції ОСОБА_1 (0108092) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом №268 о/с від 11.03.2024р. «По особовому складу» ГУ НП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП звільнено за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 11.03.2023р.
Не погоджуючись з вказаними наказами, позивач звернувся з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає та враховує наступне.
Відповідно до преамбули Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 (надалі - Закон №580-VIII, в редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин), цей Закон визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Згідно п.п.1-2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з ч.1-2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (надалі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
За приписами ч.1-3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Відповідно до п.3 розд.IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Положеннями ст.11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частиною 15 ст.15 Дисциплінарного статуту передбачено, що за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, відповідно до ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Згідно ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч.ч.8-9 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Статтею 29 Розділу V Дисциплінарного статуту, визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.
У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Таким чином, підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є вчинення дисциплінарного проступку.
Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Як слідує з аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Законодавство, що регулює особливості проходження служби в поліції, дає підстави для висновку, що метою запровадження спеціальних вимог щодо правил поведінки поліцейського, що полягають у неухильному дотриманні ним обов`язків, покладених на нього законом, є, насамперед, формування відповідальності у працівників поліції перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри осіб до поліції. Такі вимоги, у першу чергу, спрямовані на забезпечення законності та дисципліни в органах поліції, сприяють виявленню винних у вчиненні службових (дисциплінарних) правопорушень поліцейських та вжиття до них відповідних заходів дисциплінарного впливу.
Зі змісту Присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції висновується, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції.
Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що поведінка працівника Національної поліції України завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам стража правопорядку.
Така правова позиція висловлена Верховним судом у постанові від 31 травня 2023 року у справі №600/1542/22-а.
Підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Тобто, застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є наслідком вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП від 05.02.2024р. №359, стала необхідність повної та всебічної перевірки відомостей щодо можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежної організації службової діяльності останнього керівництвом відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП, що призвело до складання 03.02.2024 відносно вказаного поліцейського протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП.
За наслідками проведення службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку про доведеність факту вчинення капітаном поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
Також до матеріалів службового розслідування були долучено Акт від 27.02.2024р. 50/2-259 «Про перегляд відеофайлу «export-n0iig» з портативних відеореєстраторів поліцейських УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України та відоереєстратору зі службового автомобіля «TOYОTA COROLLA», н.з. НОМЕР_7 (на синьому фоні), а якому зафіксована подія за участю капітана поліції ОСОБА_1 03.02.2024р.».
Відповідно до змісту вказаного акту зазначене наступне:
- з 00 хв 00 сек по 56 хв 36 сек - відеозапис з портативного відеореєстратора старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 :
- 00 хв. 10 сек. - капітан поліції ОСОБА_6 разом з іншими поліцейськими підходить до автомобіля «КІА К5», н.з. НОМЕР_3 , та спілкується з водієм (капітан поліції ОСОБА_1 ) з приводу перебування останнього у громадському місці під час комендантської години (відеозапис розпочинається о 4 год. 57 хв. 41 сек.).
- 02 хв. 20 сек - капітан поліції ОСОБА_6 повідомляє капітана поліції ОСОБА_1 про те, що у останнього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, поведінка, що не відповідає обстановці, та пропонує пройти огляд на місці зупинки транспортного засобу з використанням газоаналізатору «Drager Аlcotest».
- 02 хв. 57 сек - на відео з`являється цивільна особа, яка стверджує, що вона водій автомобіля «КІА К5», н.з. НОМЕР_3 , та у подальшому надавала поради каптану поліції ОСОБА_1 щодо відмови від проходження огляду на стан сп`яніння, а також постійно відводила останнього від поліцейських патрульної поліції.
- 05 хв.00 сек - капітан поліції ОСОБА_6 повторно пропонує капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на місці зупинки транспортного засобу з використанням газоаналізатору «Drager Аlcotest», на що останній повідомляє про те, що він не був за кермом автомобіля. Також, капітан поліції ОСОБА_6 повідомляє капітану поліції ОСОБА_1 про адміністративну відповідальність за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння та пропонує пройти огляд у лікаря закладу охорони здоров`я, на що останній постійно надає лише одну відповідь про те, що він не був за кермом автомобіля.
- 06 хв. 15 сек - капітан поліції ОСОБА_6 повідомляє капітана поліції ОСОБА_1 про те, що відносно нього буде складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, за відмову від проходження огляду на стан сп`яніння.
- 18 хв. 32 сек - капітан поліції ОСОБА_6 повторно пропонує капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на місці зупинки транспортного засобу з використанням газоаналізатору «Drager Аlcotest», на що останній повідомляє про те, що він не був за кермом автомобіля. Також капітан поліції ОСОБА_6 повідомляє капітана поліції ОСОБА_1 про адміністративну відповідальність за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння та пропонує пройти огляд у лікаря закладу охорони здоров`я, про що останній постійно надає лише одну відповідь про те, що він не був за кермом автомобіля.
- 54 хв. 17 сек - старший лейтенант поліції ОСОБА_7 ознайомлює капітана поліції ОСОБА_1 з протоколом про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП. Після ознайомлення з вказаним протоколом капітан поліції ОСОБА_1 відмовляється від підпису в ньому.
- з 56 хв. 37 сек по 1 год 42 хв.02 сек - відеозапис з портативного відеореєстратора капітана поліції ОСОБА_6 , на якому зафіксовані аналогічні події, які були зафіксовані на портативний відеореєстратора старшого лейтенанта ОСОБА_7
- з 1 год 42 хв. 02 сек по 1 год 47 хв. 03 сек - відеозапис з відоереєстратору зі службового автомобіля TOYОTA COROLLA», н.з. НОМЕР_7 (на синьому фоні), на якому зафіксовано факт керування капітаном поліції ОСОБА_1 автомобілем «КІА К5», н.з. НОМЕР_3 , під час комендантської години.
На переконання суду, матеріалами службового розслідування доведено наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, відносно обставин, які призвело до складання 03.02.2024 протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, що є достатньою підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з поліції, адже поведінка позивача як поліцейського, в тому числі повідомлення ним недостовірних відомостей відносно того, що він не був за кермом автомобіля, з метою ухилення від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.
Щодо застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, суд зазначає, що згідно із ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Зі змісту наведених норм слідує, що визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. Закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого. Відтак, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку та особи порушника, начальник може застосувати стягнення у межах компетенції, виходячи із обставин справи. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Поліцейський і поза службою повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості. Порушення позивачем моральних та етичних приписів безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Встановлені в ході службового розслідування обставини свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських. Як наслідок, така поведінка поліцейського є недопустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського, а натомість вчинив проступок, який дискредитує органи поліції та поліцейських в цілому. Вчинки, що дискредитують працівників та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
З огляду на викладене, суд зазначає, що допущені дії позивачем як поліцейським суперечать загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції. Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які відповідно до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.
Дисциплінарний проступок позивача безсумнівно принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського. Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
Щодо постанови Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 21.03.2024 у справі №201/2319/24 за розглядом справи щодо адміністративного правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, якою провадження закрито у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, не встановлення доведеності належними та допустимими доказами наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, то суд вважає, що це не впливає на обґрунтованість притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності, яка є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку. Обставини, що передували притягненню особи до цього виду відповідальності, можуть потягнути за собою настання інших наслідків у вигляді адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, але, це не може слугувати підставою для звільнення працівника поліції саме від дисциплінарної відповідальності. Позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності не у зв`язку з вчиненням адміністративного правопорушення, а у зв`язку із порушенням службової дисципліни, дискредитацією звання поліцейського і підривом авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).
За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням зазначених обставин, суд дійшов висновку, що під час притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторитету поліції, відношення позивача до вчиненого, у зв`язку з чим вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є законним та обґрунтованим, а оскаржувані накази прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 ст.73 КАС України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно вимог ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності свого рішення з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України виконано, а тому, виходячи з обґрунтувань позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.
Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позову відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко