Справа № 363/1937/24
Суддя: Чірков Г. Є.
Дата ухвалення: 2024-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"20" травня 2024 р. Справа № 363/1937/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Полтавській області про скасування постанови,

встановив:

пред`явлену позовну заяву ухвалою суду від 22 квітня року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст.ст. 160 та 161 КАС України і встановлено для усунення недоліків строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію вказаної ухвали представник позивача отримав 30 квітня 2024 року.

Так, Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), сформулювала правову позицію, відповідно до якої особи, стосовно яких ухвалено рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору у розумінні Закону України «Про судовий збір», а у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач та відповідач як рівноправні сторони в адміністративній справі мають право оскаржити це рішення в апеляційному порядку і вказаний Закон винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у цій справі звернула увагу, що відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду Касаційного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року по справі № 212/3575/22 провадження № К/990/10487/23.

Крім того, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення, як і в інших справах щодо накладення адміністративного стягнення - судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ВС КАС справа № 212/3575/22 від 16.08.2023 року)

Велика Палата Верховного Суду вказала, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 01 січня 2023 року, становить 3 028 грн., а відтак, ОСОБА_1 необхідно подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, належним чином завірену копію постанови інспектора 1 взводу 4 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області, серія КНП №1826048 від 04 квітня 2024 року, яку просить скасувати позивач, до позову не долучено.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Встановлено, що позивач звернувся до суду з вказаним позовом 16 квітня 2024 року, в той час, коли оскаржувану постанову ухвалено 04 квітня 2024 року, тобто ОСОБА_1 пропущено 10-ти денний строк на звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У той же час, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, позивачем клопотання (заяву) про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з доказами поважності його пропуску суду не подано.

Враховуючи вказане, позивача мав усунути вказані недоліки позовної заяви, шляхом подання клопотання (заяви) про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з доказами поважності його пропуску, належним чином завіреної копії інспектора 1 взводу 4 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області, серія КНП №1826048 від 04 квітня 2024 року, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Разом з тим, у встановлений судом строк позовну заяву, яка б відповідала вимогам ст.ст. 160 та 161 КАС України не подано та недоліки не усунуто, що є підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України,

ухвалив:

адміністративну позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачу.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для цього.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя