Справа № 320/20188/24
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Київського окружного адміністративного суду Перепелиця А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, в якому просить:
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві щодо відмови у проведенні перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2020, 01.02.2021, з 01.02.2022, з 01.02.2023 на підставі чотирьох оновлених довідок ДСНС України від 15.11.2021 №20-1245/201, станом на 01.01.2020; довідки від 15.11.2021 №20-1246/201, станом на 01.01.2021; довідки від 28.09.2023 №20-609/201, станом на 01.01.2022; довідки від 28.09.2023 №20-610/201, станом на 01.01.2023;
- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії, без обмеження максимальним розміром, з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення з 01.02.2020 на підставі довідки Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 15.11.2021 №20-1245/201 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій станом на 01.01.2020, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-XII, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-XII та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну службу"» від 20.04.2016 №304, з урахуванням раніше виплачених сум;
- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити ОСОБА_2 перерахунок та виплату пенсії, без обмеження максимальним розміром, з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення з 01.02.2021 на підставі довідки Державноїї служби України з надзвичайних ситуацій від 15.11.2021 №20-1246/201 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій станом на 01.01.2021, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-XII, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-XII та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну службу"» від 20.04.2016 №304, з урахуванням раніше виплачених сум;
- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії, без обмеження максимальним розміром, з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення з 01.02.2022 на підставі довідки Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 28.09.2023 №20-609/201 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій станом на 01.01.2022, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-XII, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-XII та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну службу"» від 20.04.2016 №304, з урахуванням раніше виплачених сум;
- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії, без обмеження максимальним розміром, з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення з 01.02.2023 на підставі довідки Державної служби України з надзвичайнихх ситуацій від 28.09.2023 №20-610/201 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій станом на 01.01.2023, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-XII, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-XII та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну службу"» від 20.04.2016 №304, з урахуванням раніше виплачених сум;
- зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв?язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої пенсії за весь час затримки виплати - за період з 01.02.2020 по день фактичної виплати пенсії у повному обсязі на підставі чотирьох оновлених довідок ДСНС України №20-1245/201 від 15.11.2021, №20-1246/201 від 15.11.2021, №20-609/201 від 28.09.2023, №20-610/201 від 28.09.2023.
Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статті 161 КАС України з огляду на наступне.
Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Суд, ознайомившись із позовною заявою, встановив, що до неї не додано квитанцію про сплату судового збору, або бо документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Як вбачається з з тексту позовної заяви, щодо підстав звільнення від сплати судового збору позивачем зазначено про те, що відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.
Однак, ознайомившись із вказаним клопотанням, суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору з огляду на наступне.
Підставою для звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви про відшкодування шкоди є те, щоб така шкода була наслідком протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень або інших порушених прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин.
У даному випадку позивач не звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, тоді як предметом звернення до суду є протиправність дій відповідача щодо відмови у проведенні перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2020, 01.02.2021, з 01.02.2022, з 01.02.2023 на підставі чотирьох оновлених довідок ДСНС України від 15.11.2021 №20-1245/201, станом на 01.01.2020; довідки від 15.11.2021 №20-1246/201, станом на 01.01.2021; довідки від 28.09.2023 №20-609/201, станом на 01.01.2022; довідки від 28.09.2023 №20-610/201, станом на 01.01.2023.
Тобто, в даному випадку позовна вимога про визнання рішення (дій, бездіяльності) протиправними підлягає оплаті судовим збором незалежно від того, чи потягла вказана протиправність (у випадку її встановлення судом) негативних наслідків у вигляді збитків або шкоди, тоді як від судового збору звільнено вимоги саме щодо стягнення збитків або шкоди.
Наслідком визнання протиправності дій відповідача буде зобов`язання здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу на підставі вказаних довідок. Вказана сума не є збитками чи шкодою, а є за своєю правовою природою щомісячним грошовим забезпеченням.
У випадку, якщо встановленим судом протиправним рішенням, діями чи бездіяльністю відповідача позивачу буде завдано негативних наслідків саме у вигляді шкоди (збитків), він може звернутися з відповідними вимогами до суду, і вони будуть звільнені від сплати судового збору з огляду на вказане положення Закону.
Водночас, згідно з статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом, а передумовою застосування вказаних приписів законодавства є саме майновий стан особи, яка звертається з клопотанням про звільнення чи відстрочення сплати судового збору.
Суд звертає увагу на те, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору або його звільнення.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку.
Окрім цього, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Також, суд наголошує, що необгрунтоване звільнення від сплати судового збору утворює дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення за судовим захистом.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»)
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 04.07.18 у справі № 686/114/16-ц, від 12.01.2018 у справах № К/9901/2132/18, № К/9901/2135/18, № К/9901/2131/18 та № К/9901/2134/18.
З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому заява позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з прохальної частини адміністративного позову, позивачем у даному позові заявлено 6 (шість) вимог немайнового характеру, які між собою є похідними.
Відповідно до статі 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 3 028 гривні.
З урахуванням розміру заявлених вимог та наведених положень законодавства, ставка судового збору за звернення до суду з вказаним адміністративним позовом (з урахуванням вимог похідного характеру) становить 1211,20 грн.
У рядку призначення платежу платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова судовий збір за позовом, ПІБ чи назва установи, організації позивача, Київський окружний адміністративний суд, код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду).
Відповідно до статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Вказані недоліки можуть бути усунені, у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:
- оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн.
Керуючись статтями 160 - 162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.
2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.
3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.
4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Перепелиця А.М.