Справа № 160/4343/24
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2024 рокуСправа №160/4343/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Комунального закладу "Ліцей №30" Кам`янської міської ради в особі директора ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування заходів реагування,-
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2024 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
На адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. В обґрунтування відзиву вказує, що у своїй позовній заяві позивач зазначає, що ним нібито усунуто всі порушення, які стали підставою для звернення до суду та в якості доказу надає Акт від 26.02.2021 №51. Позапланова перевірка, за результатами якої було складено Акт без порушень від 26.02.2021 №51, проводилась на підставі заяви суб`єкта господарювання Комунального закладу "Середня загальноосвітня школа №30" Кам`янської міської ради з метою підтвердження усунення пункту 1, вказаного в Акті від 05.02.2021 №20. Згідно статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» під час проведення позапланового заходу, з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Тобто під час проведення позапланової перевірки з`ясовувалось виконання лише одного порушення, зазначеного у пункті 1 Акту від 05.02.2021 №20 «Не дообладнано приміщення закладу системою протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей». Підставою для звернення Головного управління до суду став Акт перевірки від 30.11.2017 №330. Даним актом зафіксовано 20 порушень, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/ або здоров`ю людей. Дані порушення за об`єктивним критерієм є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм. Враховуючи зазначене, 15.12.2017 Головне управління звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі КЗ «Ліцей №30», за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, б-р. Героїв, 20, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкта. Рішенням суду від 10.07.2018 по справі № 804/163/18 позов було задоволено. В подальшому, після звернення до суду, було проведено 9 перевірок КЗ «Ліцей №30». Станом на сьогоднішній день, у суб`єкта господарювання КЗ «Ліцей №30» залишається невиконаними 4 порушення з Акту №330 від 30.11.2017 а саме: п 5 - не забезпечено сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі евакуаційним освітленням; п 6 - не встановлено дверні полотна в отворах, що з`єднують коридори зі сходовими клітками. Двері повинні мати ущільнення в стулках та обладнані пристроями для само зачинення; п 10 - не забезпечено виходи на покрівлю через протипожежні двері з відповідною межею вогнестійкості (п. 8.6. Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», ДБН В.1.1-7:2016); п 19 - не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів, в зоні ураження яких знаходиться об`єкт. Щодо порядку відновлення роботи зупинених підприємств, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень відповідач зазначив, що згідно пункту 5 статті 68 Кодексу цивільного захисту України відновлення роботи зупинених підприємств, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, суб`єктами господарювання можливе після отримання центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх установлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, що підтверджено відповідним актом перевірки. Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у редакції з 15.12.2017 не містить положень щодо порядку розгляду і вирішення питання про скасування судом заходів реагування, тобто відсутні положення щодо розгляду даної категорії справ Дане твердження підтверджується аналізом нинішньої редакції ст. 245 ч. 2 КАС України, яка містить вичерпний перелік повноважень суду при вирішенні спору і серед таких повноважень відсутнє право на скасування заходу реагування. Таким чином, у випадку, якщо законодавець не наділив суд правом приймати певні рішення, навіть якщо це очевидна прогалина в законодавстві, суд не може розширено тлумачити власні повноваження і на власний розсуд наділяти себе такими повноваженнями, так як це суперечитиме принципу верховенства права. Головне управління не підтверджує усунення всіх порушень, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування та вважає, що на сьогоднішній день відсутні підстави для скасування заходів реагування.
Від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що не відповідають дійсності твердження відповідача про те, що у суб`єкта господарювання КЗ «Ліцей №30» залишаються невиконаними 4 порушення з Акту №330 від 30.11.2017 року, який був підставою для застосування заходів реагування. Щодо п. 5 (не забезпечено сходові клітинки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі евакуаційним освітленням). Комунальним закладом встановлено світлові покажчики для вказування шляхів виходу (евакуації) із приміщень, що підтверджується доданими до відповіді на відзив доказами, а саме паспортом покажчиків світлових ОС (12/24У), а також фото розміщення світлових покажчиків у будівлі комунального закладу. Щодо п. 6 (не встановлено дверні полотна в отворах, що з`єднують коридори зі сходовими клітками). Комунальним закладом встановлено відповідні дверні полотна, що підтверджується доданими до відповіді на відзив доказами, а саме видатковими накладними про закупівлю дверних полотен, актами виконаних робіт про монтаж конструкцій та фото наявності у будівлі комунального закладу відповідних дверних полотен в отворах, що з`єднують коридори зі сходовими клітками. Щодо п. 10 (не забезпечено виходи на покрівлю через протипожежні двері з відповідною межею вогнестійкості). Комунальним закладом встановлено відповідні протипожежні металеві двері, що підтверджується доданими до відповіді на відзив доказами, а саме сертифікатом відповідності та фото наявності у будівлі комунального закладу протипожежних дверей з відповідною межею вогнестійкості. Щодо п. 19 (не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів, в зоні ураження яких знаходиться об`єкт). Комунальним закладом в повному обсязі забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту, що підтверджується доданими до відповіді на відзив доказами, а саме видатковими накладними, квитанціями про закупівлю відповідних засобів захисту, паспортом засобу індивідуального захисту (протигаз цивільний), сертифікатами відповідності, а також власне фото наявності таких засобів захисту у комунальному закладі. 21.08.2023 року за результатами обстеження закладу освіти з техногенної та пожежної безпеки посадовими особами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було складено акт, відповідно якого не було виявлено порушень та зазначено, що можливо підписання акту готовності навчального закладу за умови зняття з обліку рішення суду у справі №804/163/18. Таким чином, за наслідками проведеної перевірки дотримання суб`єктом господарювання Комунальним закладом «Ліцей № 30» Кам`янської міської ради вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлено відсутність порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що свідчить про усунення порушень, які були підставами для застосування заходів реагування згідно рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.07.2018 року у справі №804/163/18. Нормами чинного Кодексу адміністративного судочинства України не передбачено можливості скасування судом заходів реагування, застосованих судом. Також, не встановлено ані порядку відновлення роботи суб`єкта господарювання, ані форми відповідного рішення, ані органу, який таке рішення має прийняти. Так, відповідно до частини другої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Згідно з частиною четвертою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини. За таких обставин, враховуючи усунення позивачем порушень, які були підставою для застосування заходів реагування згідно рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.07.2018 року у справі №804/163/18, що підтверджується відповідними доказами, вважає наявними підстави для задоволення заявленого позову та скасування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), застосовані за вищенаведеним судовим рішенням.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що у період з 23.11.2017 р. по 30.11.2017 р. Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було проведено позапланову перевірку комунального закладу Середня загальноосвітня школа №30 Кам`янської міської ради за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, б-р. Героїв, 20, за результатами якої складено акт від 30.11.2017 року №330.
не обладнано приміщення закладу системою протипожежного захисту (далі - СПЗ) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (п. 7.3 таблиця А.1 додаток А, п. 5.1 таблиця Б.1 додаток Б Державні будівельні норми України Системи протипожежного захисту ДБН В.2.5-56:2014);
допускається знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не забезпечено огороджувальні конструкції приміщення електрощитової протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості (п. 6.4, п. 6.31, таблиця 3, Державних будівельних норм України Пожежна безпека об`єктів будівництва, ДБН В.1.1-7:2016);
не виконано з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщеннях які використовуються для складування горючих речей та матеріалів;
не доукомплектовано приміщення навчального закладу первинними засобами пожежегасіння. Необхідна кількість первинних засобів пожежегасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку закладу чи установи окремо для кожного поверху та приміщення;
не забезпечено сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі евакуаційним освітленням;
не встановлено дверні полотна в отворах, що з`єднують коридори зі сходовими клітками. Двері повинні мати ущільнення в стулках та обладнані пристроями для самозачинення;
не демонтовано горюче облицювання стін з вищою пожежною небезпекою ніж Г2, В2, Д2, Т2 на шляхах евакуації другого поверху;
не демонтовано ґрати в коридорі другого поверху, які відокремлюють старший корпус від молодшого;
не забезпечено приміщення закладу первинними засобами пожежегасіння (вогнегасниками) згідно норм належності, не менше 2-х на кожному поверсі з масою заряду вогнегасної речовини 5 кг. і більше. Необхідна кількість первинних засобів пожежегасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку закладу чи установи окремо для кожного поверху та приміщення;
не забезпечено виходи на покрівлю через протипожежні двері з відповідною межею вогнестійкості (п. 8.6. Державних будівельних норм України Пожежна безпека об`єктів будівництва, ДБНВ.1.1-7:2016);
директор та відповідальна особа навчального закладу не пройшли спеціальне навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях;
не встановлено дверцята на пожежний кран-комплект (в актовій залі), які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду без розкривання;
грати на вікнах першого поверху навчального закладу не виконано такими, що розкриваються, розсуваються або знімаються, під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчиненими (зняті);
не вжито заходів щодо заборони використання тимчасової електромережі в сходовій клітці підвалу;
приміщення бібліотеки не обладнано планом евакуації на випадок виникнення пожежі та інструкціями про порядок дій під час пожежі;
не надано акт проведення прихованих робіт, прихованого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів під підвісною стелею в навчальному класі 3А;
не забезпечено лінії живлення до побутових кондиціонерів в класах, де проходить навчальний процес, молодшої та старшої групи на першому, другому та третьому поверхах автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії;
допускається захаращування шляхів евакуації, а саме: в коридорах на першому та другому поверсі розташовані вазони з кімнатними квітами;
не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів, в зоні ураження яких знаходиться об`єкт;
не узгоджено номенклатуру забезпечення працюючого персоналу засобами радіаційного та хімічного захисту з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2018 року у справі № № 804/163/18 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області задоволено.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта: будівлі за адресою Дніпропетровська область, м. Кам`янське, б-р. Героїв, 20 Комунального закладу Середня загальноосвітня школа №30 Кам`янської міської ради () до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкта.

05.02.2021 року за наслідками проведеної перевірки КЗ «Середня загальноосвітня школа №30» Кам`янської міської ради (теперішня назва КЗ "Ліцей №30" Кам`янської міської ради) фахівцями управління відповідача було складено акт №20, яким встановлено 9 порушень.

Комунальний заклад "Ліцей №30" Кам`янської міської ради звернувся до відповідача із заявою №38, в якій просив направити інспектора-фахівця для проведення позапланової перевірки виконання порушення, викладеного в пункті 1 опису виявлених порушень вимог законодавства акту №20 від 05.02.2021р.

Так, за наслідком перевірки п. 1 акту від 05.02.2021 року №20 (не обладнано приміщення закладу системою протипожежного захисту (далі - СПЗ) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (п. 7.3 таблиця А.1 додаток А, п. 5.1 таблиця Б.1 додаток Б Державні будівельні норми України Системи протипожежного захисту ДБН В.2.5-56:2014), фахівцями встановлено відсутність порушень в цій частині, про що свідчить акт №51 від 26.02.2021 року.

Позивач вважає, що на теперішній час відсутні підстави для застосування до нього заходу реагування, так як ним усунуті всі порушення, а відтак звернувся до суду з позовною заявою.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частини 1 і 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачають, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

За правилами частин 7 і 8 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Суд звертає увагу, що стаття 183-2 КАС України у редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, передбачала прийняття адміністративним судом в порядку скороченого провадження постанови про застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), дозвільної системи у сфері господарської діяльності, якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

Частина 12 статті 183-2 КАС України, визначала право особи подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким КАС України викладено в новій редакції. Зокрема, нова редакція Кодексу не визначає особливості розгляду справ за позовом органу державного нагляду (контролю) про застосування заходів реагування до суб`єкта господарської діяльності, а також процедуру скасування таких вжитих заходів.

Поряд з цим, за частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Тобто, орган державного нагляду (контролю) самостійно приймає рішення про відновлення відповідної діяльності суб`єкта господарювання. Між тим, порядок розгляду повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним встановлених судом порушень та в подальшому прийняття органом державного нагляду (контролю) рішення про відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, цей Закон не визначає.

Виходячи з того, що положення КАС України з 15.12.2017 року не встановлюють особливості процедури розгляду даної категорії справ, а Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є спеціальним у спірних правовідносинах, суд вважає, що в такому випадку слід керуватися нормами цього Закону.

Стаття 6 Конституції України закріплює, що державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.

За наведених вище обставин адміністративний суд не може задовольнити заявлені позивачем вимоги в обраний ним спосіб, оскільки, виходячи з норм наведеного законодавства, питання відновлення експлуатації (роботи) у даному випадку належить до компетенції (дискреції) Головного управління ДСНС України в Дніпропетровській області.

Відповідно до ст. 6 ч. 2 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У п. 30 абз. 3 рішення у справі Круслена від 24 квітня 1990 р., із посиланням на рішення у справі Сільвера та інших від 25 березня 1983 р., Європейський Суду з прав людини встановив, що "Закон, який надає дискреційне право, має визначати межі здійснення такого права... Надання законом виконавчій владі чи судді нічим не обмеженого дискреційного права суперечило б принципові верховенства права. Отже, закон має досить чітко визначати межі будь-яких таких повноважень, наданих компетентним органам, а також спосіб їх застосування..., щоб забезпечувати належний захист особистості від свавільного втручання".

Отже, у випадку, якщо законодавець не наділив суд правом приймати певні рішення, навіть якщо це очевидна прогалина в законодавстві, суд не може розширено тлумачити власні повноваження і на власний розсуд наділяти себе такими повноваженнями, так як це суперечитиме принципу верховенства права.

Також, суд враховує, що положеннями ст. 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Дійсно, процесуальний закон передбачає можливість звернення особи до адміністративного суду також і в інший спосіб, ніж визначений у ч. 1 ст. 5 КАС України, який не суперечить закону.

Однак, враховуючи, що спеціальний Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не передбачає право чи альтернативу звернення суб`єкта господарювання з позовом до адміністративного суду про скасування заходів реагування, застосованих судом, рішення суду про скасування таких заходів, буде суперечити нормам вказаного Закону.

При цьому, суд, керуючись приписами ч.5 ст.242 КАС України, застосовує висновки Верховного Суду, що викладені з порушеного у справі питання у чисельній його практиці, у т.ч. постанові від 26.11.2020 у справі №400/1749/19.

Суд зазначає, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003).

Отже, «ефективний засіб правового захисту» у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату.

Водночас поновити права позивача, обраним ним способом захисту, неможливо з причин недотримання останнім процедури скасування відповідних заходів реагування.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, врегульовані Кодексом цивільного захисту України.

Згідно пункту 5 статті 68 Кодексу цивільного захисту України відновлення роботи зупинених підприємств, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, суб`єктами господарювання можливе після отримання центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх установлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, що підтверджено відповідним актом перевірки.

З аналізу наведених процесуальних норм КАС України слід дійти висновку, що судовому захисту підлягає лише порушене право. Так, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. В контексті наведених приписів КАС України підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод, однак, обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушеного права чи законного інтересу на момент звернення до суду.

У відзиві відповідач повідомив, що станом на сьогоднішній день, у суб`єкта господарювання КЗ «Ліцей №30» залишається невиконаними 4 порушення з Акту №330 від 30.11.2017 а саме:

п 5 - не забезпечено сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі евакуаційним освітленням;

п 6 - не встановлено дверні полотна в отворах, що з`єднують коридори зі сходовими клітками. Двері повинні мати ущільнення в стулках та обладнані пристроями для само зачинення;

п 10 - не забезпечено виходи на покрівлю через протипожежні двері з відповідною межею вогнестійкості (п. 8.6. Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», ДБН В.1.1-7:2016);

п 19 - не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів, в зоні ураження яких знаходиться об`єкт.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що ним вчиняються заходи на усунення зазначених вище порушень.

Однак, позивачем не надано до суду Акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, яким встановлено відсутність порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.

При цьому Акт обстеження закладу освіти з техногенної безпеки від 21.08.2023 року судом не враховується, адже цей документ не підписано уповноваженими особами ДСНС, в акті відсутня назва та адреса закладу освіти, крім того, в акті міститься посилання на рішення суду у справі №804/321/18.

Однак, як було встановлено судом та не заперечувалося учасниками справи, що Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2018 року у справі № № 804/163/18 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області задоволено.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта: будівлі за адресою Дніпропетровська область, м. Кам`янське, б-р. Героїв, 20 Комунального закладу Середня загальноосвітня школа №30 Кам`янської міської ради () до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкта.

Таким чином, матеріали справи не свідчать, що позивач звертався до Головного управління ДСНС України в Дніпропетровській області з відповідною заявою, а тому відповідно і відсутнє з цього приводу рішення органу державного нагляду.

Отже, судом не встановлено наявності рішень/дій/бездіяльності відповідача, які б тягнули за собою будь-які негативні для позивача наслідки.

Рішенням ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути почуті, тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Виходячи з контексту заявлених позовних вимог та обраного позивачем способу захисту порушеного права та/або законного інтересу, а також системного аналізу положень чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення позову відсутні.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до приписів ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу

Позивачем не доведено своєї правової позиції та не спростовано доводи відповідача, а тому суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судових витрат, відсутні.

Керуючись ст. ст. 2, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Комунального закладу "Ліцей №30" Кам`янської міської ради в особі директора Кардашової Ірини Володимирівни (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , 51939, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, б. Героїв, 20) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (, 49001, м. Дніпро, вул. Короленка, 4) про скасування заходів реагування,- відмовити.

Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 15.05.2024 року.

Суддя О.М. Неклеса