Справа № 759/9777/24
Суддя: Ул`яновська О. В.
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2-а/759/128/24
ун. № 759/9777/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул`яновська О.В. розглянувши матеріали адміністративної справи ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

ВСТАНОВИВ:

13.05.2024 до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку 14.05.2024 передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Статтями 160 та 161 КАС України встановлено загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правил стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як встановлено з матеріалів, позивачем до позовної заяви не додано належним чином завірену копію паспорту, що в свою чергу унеможливлює належний розгляд справи та ідентифікацію позивача у справі.

У зв`язку з чим позивачу слід усунути зазначені недоліки позовної заяви та надати до позовної заяви документи які підтверджують його анкетні дані, зокрема копію паспорту та РНОКПП, а також вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У вступній частині позовної заяви у правому верхньому куті аркушу зазначаються найменування суду, до якого подається заява; ім`я (найменування) позивача і відповідача, а також ім`я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі; ціна позову, якщо позовні вимоги містять матеріальні вимоги.

В описовій частині здійснюється виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У мотивувальній частині позовної заяви позивач наводить обґрунтування своєї правової позиції, вимог до відповідача. У цій частині позивач посилається на конкретні фактичні обставини справи та юридичні факти, які підтверджують його вимоги.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви.

У прохальній частині містяться безпосередньо позовні вимоги та зазначається ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Проте, подаючи позовну заяву до суду, позивач не чітко зазначив її мотивувальну та прохальну частину, чим порушив її структуру та форму відповідно до вимог ст. 160 КАС України.

Крім того, позивач не вказав, хто виступає відповідачем по справі, що також суперечить положенням ст. 160 КАС України.

Згідно положень ч. 4 ст. 46 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Предметом спору за заявленими вимогами є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

З усталеної практики Верховного Суду, яка сформувалася за результатами розгляду справ у подібних правовідносинах убачається, що визначення відповідачів, предмета спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Так Верховний Суд в своїй постанові від 17.09.2020, винесеній за результатами розгляду адміністративної справи № 742/2298/17, серед іншого, зазначив, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача.

Положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок на органи Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, в тому числі ч. 2 ст. 126 КУпАП.

Органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити відповідача по справі.

Слід звернути увагу, що визначення відповідача, предмета і підстав спору є правом позивача.

Звертаючись до суду, із вказаним позовом, позивач зазначив, що він звільняється від сплати судового збору відповідно до ч. 4 ст. 288 КУпАП України, з приводу чого слід зазначити наступне.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Слід зазначити, що відповідно до ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 (опублікована 28.04.2020) у справі № 543/775/17 за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605 грн 60 коп.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.

Реквізити для сплати судового збору зазначені також в електронній формі за адресою: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/.

Отже, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху виконати вищевказані вимоги суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160 і 161 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первинного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 4 ст. 169 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 169, 241-243, 248, 294 КАС України, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення зазначених недоліків, який обчислюється з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Правові наслідки виконання/невиконання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя: О.В. Ул`яновська