Справа № 140/4993/24
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 травня 2024 року ЛуцькСправа № 140/4993/24
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Каленюк Ж.В., вивчивши позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до Ратнівського відділу державної виконавчої служби у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватне підприємство «Оціночна компанія «Апекс», Сільськогосподарське приватне підприємство «Прогрес» про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» звернулося з позовом до Ратнівського відділу державної виконавчої служби у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватне підприємство «Оціночна компанія «Апекс», Сільськогосподарське приватне підприємство «Прогрес» про визнання протиправними дій щодо передачі Державному підприємству «Сетам» на реалізацію нерухового майна в межах виконавчого провадження №73842617 за стартовою ціною реалізації, визначеною у звіті про оцінку майна від 15 березня 2024 року, проведеною суб`єктом оціночної діяльності Приватним підприємством «Оціночна компанія «Апекс»: телятника загальною площею 792,00 кв.м у розмірі 320000,00 грн, без врахування податку на додану вартість.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини шостої статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Позовну заяву підписано представником позивача адвокатом Місюрою І.В., однак в порушення вимог частини шостої статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено відомостей про представника позивача, які передбачені пунктом другим частини п`ятої статті 160 КАС України.

Необхідно зауважити, що згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

При цьому відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Перевіряючи виконання цих приписів КАС України, з тексту позовної заяви встановлено, що позивач просить визнати протиправними дії Ратнівського відділу державної виконавчої служби у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо передачі Державному підприємству «Сетам» на реалізацію нерухового майна в межах виконавчого провадження №73842617 (до якого згідно з постановою від 16 січня 2024 року приєднано виконавче провадження №73834119) за стартовою ціною реалізації, визначеною у звіті про оцінку майна від 15 березня 2024 року, проведеною суб`єктом оціночної діяльності Приватним підприємством «Оціночна компанія «Апекс»: телятника загальною площею 792,00 кв.м. Однак долучені до позовної заяви документи: постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника від 26 січня 2024 року, якою накладено арешт на майно, зокрема, телятник загальною площею 792,00 кв.м (реєстраційний номер 21694545); постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності Приватного підприємства «Оціночна компанія «Апекс» для участі у виконавчому провадженні, яким на підставі постанови від 24 лютого 2024 року складено Звіт про оцінку майна від 15 березня 2024 року, винесені у межах виконавчого провадження №73834753.

Тобто, як вбачається із матеріалів позовної заяви, оцінка майна (телятника загальною площею 792,00 кв.м) проведена у межах виконавчого провадження №73834753, однак обгрунтування позовних вимог стосується саме оцінки майна, проведеної у межах виконавчого провадження №73834119 (яке приєднано до зведеного виконавчого провадження №73842617).

Окрім того, серед матеріалів позовної заяви відсутні докази про те, що у межах зведеного виконавчого провадження об`єднано виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами різних юрисдикцій, що позбавляє суд можливості перевірити, чи належить розглядати спір за правилами саме адміністративного судочинства.

Наведене дає підстави для висновку, що позивач не надав усі докази, які стосуються позовних вимог, та докази про те, що справа має розглядатися адміністративним судом.

Крім того, частиною шостою статті 161 КАС України обумовлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до суду з позовом про оскарження дій та постанови державного виконавця становить 10 днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, стверджує, що 23 квітня 2024 року отримав від Ратнівського відділу державної виконавчої служби у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повідомлення про оцінку описаного та арештованого майна (від 26 березня 2024 року №748/23.8-22, зареєстроване 23 квітня 2024 року вх. №53162/2024).

Із цим позовом представник позивача адвокат Місюра І.В. звернулася до суду 07 травня 2024 року (дата на конверті, в якому надійшла позовна заява), тобто з пропуском строку звернення до суду, встановленого статтею 287 КАС України.

В порушення вимог частини шостої статті 161 КАС України позивач не подав заяву про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведені вище приписи КАС України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової її редакції, оформленої відповідно до вимог статті 160 КАС України, у якій вказати відомості про представника позивача; подати заяву про поновлення строку звернення до суду із наведенням підстав поважності причин його пропуску, надати докази на підтвердження таких обставин. Крім того, позивачу необхідно надати докази проведення оцінки майна в межах виконавчого провадження №73834119 (яке приєднано до зведеного виконавчого провадження №73842617), а також докази про те, що у межах зведеного виконавчого провадження №73842617 об`єднано виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами різних юрисдикцій.

Усуваючи недоліки позовної заяви, необхідно дотримуватися приписів частини першої статті 161 КАС України, згідно з якою до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 171, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до Ратнівського відділу державної виконавчої служби у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватне підприємство «Оціночна компанія «Апекс», Сільськогосподарське приватне підприємство «Прогрес» про визнання дій протиправними залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ж.В. Каленюк