Справа № 755/5787/24
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 755/5787/24
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

14 травня 2024 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги громадянина Грузії ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом громадянина Грузії ОСОБА_1 до Центрального Міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про cкасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року у задоволенні позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та закрити провадження у справі.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим статтями 286, 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Проте, в абзаці другому частини першої статті 295 КАС України зазначено, що якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи статті 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року.

Апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року громадянином Грузії ОСОБА_1 направлено до суду за допомогою засобів поштового зв`язку 08 травня 2024 року та зареєстровано 10 травня 2024 року (вх. №8986).

В апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що копію оскаржуваного рішення ним отримано лише 24 квітня 2024 року, відтак граничний строк на апеляційне оскарження такого рішення припадає на 06 травня 2024 року.

При цьому, представник скаржника - адвокат Богданов О.О. заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження внаслідок пропуску такого строку з поважних причин з підстав того, що він у період з 02.05.2024 по 07.05.2024 включно перебував у відрядженні у місті Одеса з метою забезпечення участі у справі №947/15541/23 за обвинуваченням ОСОБА_3 , на підтвердження чого надає копію наказу №4/вд.

Однак, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що саме адвокат Богданов О.О. є законним представником обвинуваченого ОСОБА_3 у справі №947/15541/23.

До того, суд враховує, що у Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна ухвала Київського районного суду міста Одеси від 02.05.2024 у справі №947/15541/23 у відповідності до якої судом було продовжено обвинуваченому ОСОБА_3 строк дії обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, покладених в рамках запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання до 02.07.2024.

Зазначені обставини свідчать про відсутність нагальної необхідності бути у відрядженні аж до 07.05.2024 включно, з огляду на судове засідання, яке відбулось тільки 02.05.2024.

З огляду на вказане вбачається, що представник позивача - адвокат Богданов О.О. не був позбавлений можливості у період до такого відрядження з 25.04.2024 до 02.05.2024, та після судового засідання у справі №947/15541/23, яке відбулось 02.05.2024, подати апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року, у строк, визначений КАС України.

Відтак, у представника позивача було достатньо часу для належної організації апеляційного оскарження такого рішення, враховуючи правову обізнаність щодо скорочених строків розгляду у такій категорії справ щодо притягнення осіб до адміністративної відповідальності з огляду на наявність у нього статусу адвоката.

Так, статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього апелянт як особа, що бере участь у розгляді справи в якості позивача, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством щоб бути обізнаним з результатом розгляду справи.

При цьому, законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (рішення у справі «Пономарьов проти України». Внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (рішення у справі «Шишков проти Росії».

Отже, враховуючи обставини справи, відсутні підстави вважати, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Враховуючи, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження, а докази поважності такого пропуску в матеріалах справи відсутні, то суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням поважних, на думку апелянта, причин такого пропуску, що підтверджувалися б належними та відповідними доказами.

Відповідно до вимог частини другої статті 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтями 295, 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому відповідно до статей 169, 295, 296 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 169, 295, 296, 298 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу громадянина Грузії ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року - залишити без руху.

Встановити строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі не усунення недоліків у зазначений вище строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя О.М. Оксененко