Справа № 160/27302/23
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2024-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: за участю: представника позивача: відповідача: представника третьої особи: Мартіросян Г.А., ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4,
- стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь військової частини НОМЕР_1 (Ідентифікаційний код НОМЕР_4 , юридична адреса: АДРЕСА_1 ) завдану матеріальну шкоду в розмірі 1 026 915,48 (один мільйон двадцять шість тисяч дев`ятсот п`ятнадцять гривень сорок вісім копійок).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.10.2023 року позовну заяву повернуто позивачу з підстав відсутності повноважень командира Військової частини НОМЕР_1 для підписання позову.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга, в якій він просить скасувати ухвалу суду, матеріали справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
15.01.2024 року справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду після апеляційного перегляду та була передана судді Ількову В.В.
Розглянувши матеріали справи, суд зазначає про таке.
Ухвалою суду від 22.01.2024 року позовну заяву було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
26.01.2024 року позивачем усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.
09.02.2024 року на адресу суду надійшло клопотання представника позивача, у якому позивач просить суд:
залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Позивача, військову частину НОМЕР_2 , електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 тел. НОМЕР_5 , адреса АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_6 .
20.02.2024 року подано відзив на позовну заяву позивача.
02.04.2024 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 30.04.2024 року.
24.04.2024 року через підсистему Електронний суд відповідачем було подано клопотання про виклик свідка, у якому відповідач просить суд:
викликати свідка ОСОБА_2 , начальника медичної служби в/ч НОМЕР_2 , який проходить військову службу у цій частині та якому відомо про стан медичної служби в/ч НОМЕР_1 та якому повинно бути відомо щодо стану медичного майна в медичному пункті в/ч НОМЕР_1 на час передачі посади Відповідачем.
30.04.2024 року судом на розгляд ставилось питання щодо клопотання відповідача про виклик свідка.
Ухвалою суду від 30.04.2023 року клопотання представника ОСОБА_1 про виклик свідка, задоволено. Викликано в судове засідання свідка.
Також, витребувано у позивача додаткові докази по справі.
30.04.2024 року розгляд оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 14.05.2024 року.
14.05.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , у якій просить суд:
- визнати причини пропуску строку на звернення до суду поважними та його поновити;
- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 №352 від 05.06.23 р. про результати службового розслідування та притягнення позивача до матеріальної відповідальності;
- судові витрати за об`єднаними справами покласти на відповідача в/ч НОМЕР_1 .
Дослідивши матеріали зустрічної позовної зави та адміністративної справи, суд доходить до такого висновку.
Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.
Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм КАС України.
Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог КАС України щодо її подання.
Відповідно до частини першої статті 9, частини першої-другої статті 44 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (стаття 118 КАС України).
Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (стаття 121 КАС України).
Відповідно до статті 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Частиною першою та другою статті 178 КАС України встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина 3 статті 178 КАС України).
Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню судом заявнику.
Відповідно до частини п`ятої статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Аналогічні положення щодо строку подання відзиву містяться в частині першій статті 261 КАС України (особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні).
За змістом частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (частина перша статті 120 КАС України).
Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події (частина сьома статті 120 КАС України).
За змістом пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Аналізуючи наведені норми права, можна дійти висновку про те, що реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.
Під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз КАС України, розуміють встановлений законом або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/або завершена та чи інша стадія судового провадження.
Право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.
Вказана ухвала була отримана ОСОБА_1 , що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
20.02.2024 року подано відзив на позовну заяву позивача.
14.05.2024 року до суду надійшла зустрічна позовна ОСОБА_1 , тобто поза межами строків, визначених КАС України.
Таким чином, будучи обізнаним зі змістом ухвал суду про відкриття провадження у справі, про подальший розгляд справи в порядку загального провадження, відповідач буд-яких заяв із зазначенням наміру подати зустрічну позовну заяву та про продовження процесуального строку для подання такої заяви до суду подано не було.
Суд зазначає, що доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.
Враховуючи, що зустрічну позовну заяву подано відповідачем поза межами строків, визначених КАС України, суд вважає, що зустрічну позовну заяву слід повернути відповідачу.
Суд також наголошує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Копію ухвали про повернення зустрічної позовної заяви надіслати особі, яка її подала.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст.294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 15.05.2024 року.

Суддя В.В. Ільков