Справа № 240/5294/22
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року м. Житомир справа № 240/5294/22

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лекстер ЛТД" до Головного управління ДПС у Житомирській області Державна податкова служба України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" (далі - позивач, Товариство, ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД") із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області (далі відповідач 1, ГУ ДПС у Житомирській області) та до Державної податкової служби України (далі відповідач 2, ДПС України), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395676/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 01.11.2021 №1;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 01.11.2021 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395677/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 02.11.2021 №2;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 02.11.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395678/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.11.2021 №3;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 03.11.2021 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395679/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 05.11.2021 №4;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 05.11.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 22.11.2021 №3402636/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №5;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 15.11.2021 №5 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395681/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №6;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 15.11.2021 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395680/42740284 про відмову в реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №7;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 15.11.2021 №7 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.11.2021 №69322;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2021 №76249;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивачем надано до контролюючого органу всі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та правомірність складення податкових накладних та про те, що товариство не відповідає критеріям ризиковості.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

До суду надійшли відзиви на позовну заяву, у яких Відповідачі просять у задоволенні позову відмовити. Зазначають, що платником податку надано не повний пакет відповідних документів для реєстрації податкових накладних, який не є достатнім для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, що стало підставою для прийняття рішень про відмову в реєстрації таких. Крім того, Відповідачі вважають, що позовна вимога в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр, ЄРПН) в обхід формальної перевірки ГУ ДПС у Житомирській області документів для такої реєстрації є порушенням дискреційних повноважень ГУ ДПС у Житомирській області в частині подання висновку щодо реєстрації податкових накладних. Відповідачі також звертають увагу, що пакет документів, наданий позивачем до суду не може слугувати підставою для скасування рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної, оскільки такий пакет був відсутній у контролюючого органу на момент прийняття оскаржуваного рішення.

Крім того, Відповідач 1 зазначає, що внесення до інформаційної системи ДПС інформації щодо відповідності позивача критеріям ризиковості є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Відмітив, що рішення про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.11.2021 №69322 та від 30.12.2021 №76249 прийняті з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копій відповідних документів. Проте, відповідно подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності вищезазначеного підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Представник позивача до суду направив відповідь на відзив, у якій просить визнати доводи відповідачів, викладені у відзивах, безпідставними.

Крім того, ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Житомирській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали даної адміністративної справи, дослідивши докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини, які стали підставою для прийняття контролюючим органом спірних рішень, суд встановив наступне.

Судом безспірно встановлено, що ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, та з 16.01.2021 взято на облік в ГУ ДПС у Житомирській області як платник податків. Основним видом діяльності підприємства є допоміжна діяльність у рослинництві, що включає надання сільськогосподарської техніки разом із обслуговуючим персоналом (код КВЕД 01.61). Додатковими видами діяльності підприємства є: діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (код КВЕД 46.19); неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90); оброблення насіння для відтворення (код КВЕД 01.64); оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (код КВЕД 46.21); вантажний автомобільний транспорт (код КВЕД 49.41) та інша допоміжна діяльність у сфері транспорту (код КВЕД 52.29).

20.09.2021 між ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" (орендодавець) та ТОВ "ПОПІЛЬНЯНСЬКИЙ КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД" (орендар) укладено договір оренди сільськогосподарської техніки №20-09-1-2021 та додаток №1 до вказаного договору, за умовами якого орендодавець передав орендареві, а орендар прийняв у строкове платне користування сільськогосподарську техніку: Claas Lexion 760 69692АА разом з екіпажем. Строк дії договору до 31.12.2021 (т.1 а.с. 77-82).

ТОВ "ПОПІЛЬНЯНСЬКИЙ КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД" здійснило оплату за надані Позивачем послуги з оренди сільськогосподарської техніки на підставі рахунку від 22.10.2021 №40 та відповідно до платіжних доручень:

- від 01.11.2021 №3631 на суму 20 000,00 грн, в тому числі ПДВ 3333,33 грн (т.1

а.с. 83);

- від 03.11.2021 №3660 на суму 20 000,00 грн.; в тому числі ПДВ 3333,33 грн (т.1

а.с. 134);

- від 05.11.2021 №3693 на суму 10 000,00 грн., в тому числі ПДВ 1666,67 грн (т.1

а.с. 147);

- від 15.11.2021 №3776 на суму 46 160,00 грн., в тому числі ПДВ 7693,33 грн (т.1

а.с. 211).

На виконання умов вищевказаного договору ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" було складено та подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні від 01.11.2021 №1, від 03.11.2021 №3, від 05.11.2021 №4 та від 15.11.2021 №7 (т.1 а.с. 74-75, 130-131, 145-146, 208-209). Відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2021 реєстрацію вказаних податкових накладних було зупинено з підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1, а.с. 76, 132, 159, 210).

На підтвердження реального здійснення господарських операцій з ТОВ "ПОПІЛЬНЯНСЬКИЙ КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД" позивачем надано детальні письмові пояснення та копії первинних документів щодо кожної з податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, зокрема, договір оренди сільськогосподарської техніки від 20.09.2021 №20-09-1-2021; рахунок на оплату від 22.10.2021 №40; платіжні доручення від 01.11.2021 №3631, від 03.11.2021 №3660, від 05.11.2021 №3693 та від 15.11.2021 №3776 (т.1 а.с. 85-105, 135-144, 149-158, 213-222).

Однак, 19.11.2021 ГУ ДПС у Житомирській області було прийнято рішення №3395676/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 01.11.2021 №1, рішення №3395678/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 03.11.2021 №3, рішення №3395679/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 05.11.2021 №4, рішення №3395680/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №7.

Підставами для прийняття спірних рішень зазначено: ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т.1 а.с. 30-31, 39-40, 42-43, 49-50).

Не погоджуючись з такими рішеннями позивач направив скаргу на рішення Комісії ГУ ДПС в Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме - на рішення від 19.11.2021 №3395676/42740284 про відмову в реєстрації податкових накладних від 01.11.2021 №1 додавши до неї всі документи, які були подані разом із поясненнями (а.с. 33).

Рішенням ДПС України від 12.01.2022 №1459/42740284/2 за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишила скаргу без задоволення та рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.11.2021 №3395676/42740284 про відмову в реєстрації податкових накладних від 01.11.2021 №1 - без змін (а.с. 34-35).

Крім того, 01.10.2021 між ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" (орендодавець) та ТОВ "ЖИТОМИР-АГРО-ІНВЕСТ" (орендар) укладено договір оренди сільськогосподарської техніки №01-10-1-2021 та додатки №1 та №2 до вказаного договору, за умовами якого орендодавець передав орендареві, а орендар прийняв у строкове платне користування сільськогосподарську техніку: Claas Lexion 760 69691АА разом з екіпажем. Строк дії договору до 31.12.2021 (т.1 а.с. 112-118).

Між сторонами вказаного договору підписано акт надання послуг від 02.11.2021 №75 на загальну суму 180 000,00 грн., в тому числі ПДВ 30 000,00 грн. (т.1 а.с. 119).

02.11.2021 Позивач виставив орендарю рахунок на оплату №43 за надані послуги згідно договору оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2021 №01-10-1-2021 на загальну суму 180 000,00 грн., в тому числі ПДВ 30 000,00 грн. (т.1 а.с. 111).

ТОВ "ЖИТОМИР-АГРО-ІНВЕСТ" здійснило оплату по даному рахунку у повному обсязі відповідно до платіжних доручень від 05.11.2021 №2000 на суму 90 000,00 грн., в тому числі ПДВ 15000,00 грн. та від 16.11.2021 №2074 на суму 90 000,00 грн., в тому числі ПДВ 15000,00 грн. (т.1 а.с. 109-110).

На виконання умов вказаного договору ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" було складено та подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні від 02.11.2021 №2 (т.1 а.с. 106-107).

Відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2021, реєстрацію вказаної податкової накладної було зупинено з підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с. 108).

На підтвердження реального здійснення господарських операцій з ТОВ "ЖИТОМИР-АГРО-ІНВЕСТ" позивачем надано детальні письмові пояснення та копії первинних документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, зокрема, договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2021 №01-10-1-2021; рахунок на оплату від 02.11.2021 №43; акт надання послуг від 02.11.2021 №75 (т.1 а.с. 120-129).

Однак, 19.11.2021 ГУ ДПС у Житомирській області було прийнято рішення №3395677/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №2 від 02.11.2021.

Підставою для прийняття спірного рішень зазначено: ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т.1 а.с. 36).

Також, 16.08.2021 між ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" (орендодавець) та ФГ "АГРОПІВДЕНЬ ПЛЮС" (орендар) укладено договір оренди сільськогосподарської техніки №16/08/2021 та додаток №1 до вказаного договору, за умовами якого орендодавець передав орендареві, а орендар прийняв у строкове платне користування сільськогосподарську техніку: Claas Lexion 760 ТЕRRА ТRАС разом з екіпажем. Строк дії договору до 31.12.2021 ( т.1 а.с. 164-168).

Між сторонами вказаного договору підписано акт надання послуг від 15.11.2021 №71 на загальну суму 118 800,00 грн., в тому числі ПДВ 19 800,00 грн. (т.1 а.с. 170).

15.11.2021 Позивач виставив орендарю рахунок на оплату №46 за надані послуги згідно договору оренди сільськогосподарської техніки від 16.08.2021 №16/08/2021 на загальну суму 133 920,00 грн., в тому числі ПДВ 22 320,00 грн. (т.1 а.с. 169).

ТОВ "ЖИТОМИР-АГРО-ІНВЕСТ" здійснило оплату по даному рахунку у повному обсязі відповідно до платіжного доручення від 17.11.2021 №459 на суму 133 920,00 грн., в тому числі ПДВ 22 320,00 грн. (т.1 а.с. 171).

На виконання умов вказаного договору ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" було складено та подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні від 15.11.2021 №5 (т.1 а.с. 161).

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2021 реєстрацію вказаної податкової накладної було зупинено з підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с. 163).

На підтвердження реального здійснення господарських операцій з ТОВ "ЖИТОМИР-АГРО-ІНВЕСТ" позивачем надано детальні письмові пояснення та копії первинних документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, зокрема, договір оренди сільськогосподарської техніки від 16.08.2021 №16/08/2021; рахунок на оплату від 15.11.2021 №46; акт надання послуг від 15.11.2021 №71 (т.1 а.с. 172-181).

Проте, 22.11.2021 ГУ ДПС у Житомирській області було прийнято рішення №3402636/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 15.11.2021.

Підставою для прийняття спірного рішень зазначено: ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т.1 а.с. 44).

Крім того, 01.06.2021 між ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" (орендодавець) та Державне підприємство "Дослідне господарство "Андріївське" Інституту водних проблем і меліорації Національної академії аграрних наук України" (орендар) укладено договір оренди сільськогосподарської техніки №01/06, за умовами якого орендодавець передав орендареві, а орендар прийняв у строкове платне користування сільськогосподарську техніку разом з екіпажем. Строк дії договору до 31.12.2021 (т.1 а.с. 185-189).

15.11.2021 Позивач виставив орендарю рахунок на оплату №48 за надані послуги згідно договору оренди сільськогосподарської техніки від 01.06.2021 №01/06 та акту надання послуг від 15.11.2021 №72 на загальну суму 391 700,40 грн., в тому числі ПДВ 65 283,00 грн. (т.1 а.с. 190-191).

Державне підприємство "Дослідне господарство "Андріївське" Інституту водних проблем і меліорації Національної академії аграрних наук України" здійснило оплату по даному рахунку у повному обсязі відповідно до платіжних доручень від 03.12.2021 №2232 на суму 100 000,00 грн., в тому числі ПДВ 16666,67 грн., від 07.12.2021 №2265 на суму 50 000,00 грн., в тому числі ПДВ 8333,33 грн., від 15.12.2021 №2321 на суму 50 000,00 грн., в тому числі ПДВ 8333,33 грн., від 20.12.2021 №2346 на суму 41 700,00 грн., в тому числі ПДВ 6950,07 грн., 17.12.2021 №2338 на суму 100 000,00 грн., в тому числі ПДВ 16666,67 грн., від 08.12.2021 №2274 на суму 50 000,00 грн., в тому числі ПДВ 8333,33 грн. (т.1 а.с. 192-197).

На виконання умов вказаного договору ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" було складено та подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні від 15.11.2021 №6 (т.1 а.с. 182).

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2021 реєстрацію вказаної податкової накладної було зупинено з підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с. 184).

На підтвердження реального здійснення господарських операцій з Державним підприємством "Дослідне господарство "Андріївське" Інституту водних проблем і меліорації Національної академії аграрних наук України" позивачем надано детальні письмові пояснення та копії первинних документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, зокрема, договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.06.2021 №01/06; рахунок на оплату від 15.11.2021 №48; акт надання послуг від 15.11.2021 №72 (т.1 а.с. 198-207).

Однак, 19.11.2021 ГУ ДПС у Житомирській області було прийнято рішення №3395681/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №6 від 15.11.2021.

Підставою для прийняття спірного рішень зазначено: ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т.1 а.с. 46).

Крім того, відповідно до рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.11.2021 №69322 ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків "Підприємство та/або контрагент задіяні в проведенні ризикових операцій.

З метою виключення з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку позивачем було подано відповідачеві 1 повідомлення про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Однак, врахувавши отримані копії документів та пояснення від платника податку, ГУ ДПС у Житомирській області прийнято рішення від 30.12.2021 №76249 про відповідність ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків із зазначенням: "Підприємство та/або контрагент задіяні в проведенні ризикових операції", оскільки подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Позивач, вважаючи вказані дії відповідачів протиправними та вчиненими всупереч діючого законодавства, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, у силу вимог пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 цього Кодексу, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 341) (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Пунктами 13, 15 Порядку №1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою серед іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 4 вказаного Порядку, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

За приписами пункту 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 25 Порядку №1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що підставою для зупинення реєстрації податкових накладних від 01.11.2021 №1, від 02.11.2021 №2, від 03.11.2021 №3, від 05.11.2021 №4, від 15.11.2021 №5, від 15.11.2021 №6 від 15.11.2021 №7 вказано те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Варто відмітити, що у частині зазначення критерію ризиковості відповідач 1 посилається лише на номер пункту та не конкретизує, про який саме ризик йдеться. Разом з тим, у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних відсутня інформація, які саме документи слід було надати позивачу до контролюючого органу для реєстрації податкових накладних, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку відповідача ризиковості.

Слід зауважити, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Відповідна правова позиція сформована Верховним Судом у постанові від 21.05.2019 року у справі №0940/1240/18.

Таким чином, вказане свідчить про те, що для того аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає Порядок № 1165.

Контролюючим органом запропоновано платнику податків надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Однак, відповідач не дотримався вимог пункту 11 Порядку № 1165, оскільки у сформованих квитанціях чітко не зазначено, які саме копії документів пропонується надати позивачу та чого мають стосуватися пояснення, які були б достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Загальне посилання контролюючого органу на правомірність зупинення реєстрації податкової накладної на підставі Критеріїв ризиковості господарських операцій, є протиправним та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

При цьому, матеріалами справи не підтверджено факт виявлення під час моніторингу об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем господарських операцій, та/або ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства.

Водночас, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Згідно з пунктом 2 Порядку № 520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Разом з тим, пунктом 5 Порядку № 520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та "Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами", затвердженого в установленому порядку (пункти 6, 7 Порядку №520).

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Надаючи оцінку рішенням відповідача 1 про відмову у реєстрації податкової накладної, суд зазначає, що контролюючим органом визначено загальні підстави прийняття рішення, яке не містить конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття. Водночас, контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від зазначення контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було.

З урахуванням сталої практики Європейського Суду зазначено, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

За наведених обставин та встановлених фактів, суд вважає що відповідач 1 не дотримався принципу "належного урядування", оскільки чіткого зазначення у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних переліку документів не було вказано, чим порушено право позивача на належний захист своїх інтересів.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 02.09.2019 року у справі №140/2160/18.

На переконання суду, надіслані позивачем копії первинних та документи, що містяться в матеріалах справи повністю відображають зміст господарських операцій позивача із його контрагентами та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію податкових накладних.

Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання протиправними та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області №3395676/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 01.11.2021 №1, №3395677/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 02.11.2021 №2, №3395678/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 03.11.2021 №3, №3395679/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 05.11.2021 №4, №3402636/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №5, №3395681/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №6 та №3395680/42740284, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №7 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні податкові накладні датою їх фактичного подання, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України, реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

Згідно з пунктом 19 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення суду); 3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу 10), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наданих позивачем документів достатньо для реєстрації податкових накладних від 01.11.2021 №1, від 02.11.2021 №2, від 03.11.2021 №3, від 05.11.2021 №4, від 15.11.2021 №5, від 15.11.2021 №6, від 15.11.2021 №7 в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та дотримання гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 01.11.2021 №1, від 02.11.2021 №2, від 03.11.2021 №3, від 05.11.2021 №4, від 15.11.2021 №5, від 15.11.2021 №6, від 15.11.2021 №7 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх фактичного подання.

При цьому, доводи відповідачів про те, що повноваження ГУ ДПС України у Житомирській області щодо підготовки висновку про реєстрацію податкової накладної є дискреційними повноваженнями, суд вважає безпідставними, з огляду на таке.

У своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15 Верховний Суд України зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося б примусове виконання рішення.

Згідно з Рекомендацією №К (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Як зазначено вище, за результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що надані позивачем документи підтверджували правомірність складення податкових накладних, а тому ГУ ДПС у Житомирській області мало скласти висновок про їх реєстрацію, на підставі якого ДПС України мало провести таку реєстрацію. Отже такі повноваження відповідачів не є дискреційними.

Суд враховує, що пунктом 19 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється, зокрема, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію відповідної податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, застосування у даній справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати подані позивачем податкові накладні в ЄРПН не є втручанням в дискреційні повноваження та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічний підхід щодо обрання способу захисту порушеного права застосовано Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 31 січня 2018 року у справі №825/849/17, від 06 березня 2018 року у справі №826/4475/16 та від 27 жовтня 2022 року у справі №360/3253/20.

Щодо позовних вимог в частині прийняття рішень про віднесення позивача до ризикових платників, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

З 1 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Зокрема, цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.

Отже, Порядок №1165, який був чинним на час прийняття спірного рішення, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 07.12.2022 у справі №640/13536/20, повертаючи на новий розгляд справу до суду апеляційної інстанції.

Також, аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.11.2021 у справі 140/17441/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, які враховуються судом відповідно до частини третьої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України.

За таких обставин, суд зазначає про неможливість застосування до спірних правовідносин висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 19.05.2020 у справі №160/10287/19, від 10.07.2020 у справі №520/5168/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19, від 27.08.2019 у справі №540/2077/18, від 17.07.2020 у справі №240/1098/19 про неможливість оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості як таких, що не відповідають положенням Порядку № 1165, оскільки зазначені висновки Верховного Суду зроблені у правовідносинах, що регулювалися Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, який станом на час прийняття оскаржуваного рішення у цій справі втратив чинність.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.11.2021 у справі № 140/17441/20, від 18.02.2021 у справі №240/3662/19.

Суд зазначає, що надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

При цьому, в даному у випадку безпідставним є посилання податкового органу щодо відсутності правових наслідків у діях Комісії по віднесенню платників податків до ризикових, оскільки останні стосуються правовідносин, в яких застосуванню підлягав Порядок №117. В той же час, як було вказано вище, Порядок № 1165, на відміну від положень Порядку №117, закріплює право суб`єкта господарювання на адміністративне та судове оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі 640/6130/20.

Отже, доводи відповідача 1 з даного приводу суд відхиляє, як безпідставні.

Оцінюючи правомірність рішень відповідача 1, суд виходить з наступного.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Відповідно до п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п.6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Таким чином, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції. При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.

Законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Суд зазначає, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Як встановлено з матеріалів справи, доводи контролюючого органу, викладені у відзиві на позов, обґрунтовані лише тим, що оскаржуване рішення не впливає на обсяг прав, свобод чи інтересів позивача та носить виключно інформаційний характер. Контролюючий орган також посилався на висновки Верховного Суду, посилання на які, як вже було зазначено, є недоречними.

Водночас, документального підтвердження обставин, що позивач та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Під час розгляду справи відповідач не надав належних доказів, які досліджувалися в ході засідання Комісії і які слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

У витязі з протоколу від 17.11.2021 №220/06-30-18-02-14 зазначено, що за результатами аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено, що підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій. Встановлено взаємовідносини із контрагентами з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ "БЕЛНАФТОГАЗ" (), ТОВ "АРГОНІС" () та ТОВ "МОТОРСТРЕЙДКОМПАНІ" ().

Також у вказаному витязі йдеться про те, що членами комісії зазначено, що ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" та … ймовірно є постачальниками схемного податкового кредиту, відповідають критеріям ризиковості та підлягають включенню до переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження такої інформації відповідачем надано не було.

Дані про контрагентів позивача - ТОВ "БЕЛНАФТОГАЗ", ТОВ "АРГОНІС" та ТОВ "МОТОРСТРЕЙДКОМПАНІ", контролюючим органом були отримані за результатом аналізу інформаційних баз даних ДПС. Однак, суд звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 7 липня 2022 року у справі №160/3364/19, у якій, зокрема, зазначено про те, що якщо іншою особою були внесені до документа відомості щодо учасника господарської операції, який має дефекти правового статусу, то добросовісний платник податків, який скористався відповідним документом для підтвердження даних свого податкового обліку, не може зазнавати жодних негативних наслідків у тому разі, якщо інші обставини, зазначені в первинному документі, зокрема рух відповідних активів, мали місце. З огляду на положення статті 90 КАС України відповідні обставини підлягають встановленню адміністративними судами під час розгляду відповідних спорів по суті на підставі всіх належних і допустимих доказів, причому жоден з доказів не має наперед установленої сили, у тому числі будь-які дані, отримані в межах кримінальних проваджень. Ці дані підлягають ретельній перевірці безпосередньо судом, що розглядає справу, в силу офіційності з`ясування обставин справи, а також якщо платник податків обґрунтовано заперечує достовірність відповідних даних.

У цій же постанові Великою Палатою Верховного Суду висловлено про те, що аналіз норми частини восьмої статті 9 Закону №996-XIV дає підстави вважати, що відповідальність, зокрема, за недостовірність відображених у первинних документах даних покладена саме на ту особу, яка склала та підписала ці документи. Відтак кожен з учасників господарської операції відповідає лише за ті відомості, які до первинного документа вносив він сам.

Доказів того, що контролюючий орган провів перевірку вказаного контрагенту позивача, останній не надав, а тому такі висновки не можуть бути покладені в основу судового рішення та нести негативних наслідків для позивача у вигляді включення до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платником податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є необґрунтованим.

Так, поширення на позивача "ризиковості" через стосунки з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

З огляду на матеріали справи, суд прийшов до висновку, що відповідач, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем не надано, як і не надано доказів того, що позивач задіяний у проведенні ризикових операцій.

Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

В подальшому позивач скористався своїм правом подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків та надав на розгляд комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних перелік документів.

Разом з тим, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2021 за №76249 прийнято рішення про відповідність ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії від 30.12.2021 за результатами розгляду копій документів та аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено, що ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" не підлягає виключенню з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки подані документи не відображають у повному обсязі здійснення фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість згідно п.8 додатку до Порядку №1165.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, щодо неможливості діяльності позивача, у зв`язку із недостатністю ресурсів для здійснення діяльності, є лише припущенням, яке саме по собі не може свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 05.01.20214 у справі 640/10988/230, від 19.11.2021 у справі №140/17441/20, у постанові Касаційного адміністративного суду від 05.01.2021 у справі №640/11321/20.

У витязі з протоколу засідання комісії не обґрунтовано яких саме документів не вистачає для необхідності відображення у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності позивача.

Податковим органом при прийнятті рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку був порушений принцип належного урядування, контролюючий орган позбавив платника податку можливості спростувати факт відповідності критеріям ризиковості, не надавши повної інформації щодо підстав прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості.

Більш того, суд зазначає, що позивачем надано відповідачу перелік документів, який був достатнім для прийняття відповідачем рішення про виключення з переліку ризикових.

Отже, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення від 17.11.2021 №69322 та від 30.12.2021 №76249 не містять обґрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містять доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, з урахуванням чого рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Слід зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадках невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного суду, викладеними у постанові від 28.11.2019 по справі №227/3208/16-а.

Щодо зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання відповідача 1 виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та "Вуліч проти Швеції" суд визначив, що "... адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі і поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Саме зобов`язання виключити його з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України та зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1, 2 ст.77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" заявлено до відповідачів 9 позовних вимог немайнового характеру.

Зокрема, ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" заявило до Головного управління ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України 7 позовних вимог немайнового характеру в частині визнання протиправними та скасування рішень відповідача 1 про відмову у реєстрації 7 податкових накладних складених позивачем та зобов`язання відповідача 2 зареєструвати такі податкові накладні у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" заявлено 2 позовні вимоги немайнового характеру до Головного управління ДПС у Житомирській області в частині визнання протиправними та скасування рішень відповідача 1 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання відповідача 1 виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, загальний розмір судового збору, який ТОВ "ЛЕКСТЕР ЛТД" мало сплатити за звернення до суду з даним позовом становить: 22 329,00 грн (17 367,00 грн. (2481,00 х 7 = 17 367,00 грн.) + 4 962,00 грн. (2481,00 х 2 = 4 962,00 грн.) = 22 329,00 грн, де: 2481,00 грн - прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць, встановлений на 01 січня 2022 року; 7 та 2 - кількість заявлених позивачем вимог немайнового характеру).

З наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 04.02.2022 №17 вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір за 9 позовних вимог немайнового характеру у розмірі 22 329,00 грн. (2481,00 х 9 = 22 329,00 грн.).

Враховуючи те, що суд дійшов висновку повністю задовольнити позовні вимоги, тому на користь позивача слід стягнути сплачений ним при поданні позовної заяви до суду судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України пропорційно до задоволених позовних вимог.

Зокрема, з Головного управління ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України за задоволення 7 позовних вимог немайнового характеру на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 8 683,50 грн. з кожного (2481,00 х 7 = 17 367,00 : 2 = 8 683,50 грн.), та додатково з Головного управління ДПС у Житомирській області за задоволення 2 позовних вимог немайнового характеру підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4 962,00 грн. (2481,00 х 2 = 4 962,00 грн.).

Таким чином, з Головного управління ДПС у Житомирській області на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 13 645,58 грн. (8 683,50 + 4 962,00 = 13 645,50 грн.) та з Державної податкової служби України - 8 683,50 грн., що у підсумку складає: 22 329,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 194, 242-246, 255, 262, 263, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" (вул.Михайла Грушевського, 61, м. Житомир, 10029; ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника,7, м.Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781), Державної податкової служби України (Львівська пл.,8, м.Київ, 04053, ) - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395676/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 01.11.2021 №1 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 01.11.2021 №1, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395677/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 02.11.2021 №2 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 02.11.2021 №2, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395678/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 03.11.2021 №3 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 03.11.2021 №3, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395679/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 05.11.2021 №4 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 05.11.2021 №4, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 22.11.2021 №3402636/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №5 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 15.11.2021 №5, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395681/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №6 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 15.11.2021 №6, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.11.2021 №3395680/42740284 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" у реєстрації податкової накладної від 15.11.2021 №7 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" від 15.11.2021 №7, датою її фактичного подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.11.2021 №69322 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2021 №76249 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника,7, м.Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" (вул.Михайла Грушевського, 61, м. Житомир, 10029; ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 13 645,50 грн. (тринадцять тисяч шістсот сорок п`ять гривень 50 копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська пл.,8, м.Київ, 04053, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКСТЕР ЛТД" (вул.Михайла Грушевського, 61, м. Житомир, 10029; ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 8 683,50 грн. (вісім тисяч шістсот вісімдесят три гривні 50 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович