Справа № 560/16814/23
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2024-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/16814/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Блонський В.К.

Суддя-доповідач - Боровицький О. А.

13 травня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Шидловського В.Б. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 грудня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області в якому проси:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 14.07.2023 №1306 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 07.09.2023 №277 о/с про звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст.77 ЗУ «Про національну поліцію» (в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- поновити позивача на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на мою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 08.09.2023 до дня ухвалення рішення суду у справі з розрахунку 2041,38 грн за кожен календарний день вимушеного прогулу.

- рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати грошового забезпечення у межах стягнення за один місяць допустити до негайного виконання;

- витребувати для огляду в судовому засіданні матеріали службового розслідування та копії характеризуючих особу матеріалів з особової справи;

- стягнути судові витрати , понесені позивачем , з відповідача.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 грудня 2023 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 14.07.2023 дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області завершено службове розслідування у формі письмового провадження, призначене наказом ГУНП в Хмельницькій області від 12.07.2023№ 1280 за фактом порушення позивачем службової дисципліни, а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Хмельницькій області, з приводу того, що 11.07.2023, близько 23:00, до управління головної інспекції ГУНП в Хмельницькій області з чергової частини ГУНП надійшло повідомлення про спричинення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_2 т.в.о. начальника сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 .

За результатами проведення службового розслідування винесено наказ начальника ГУНП в Хмельницькій області полковника поліції Руслана Герасимчука № 1306 від 14.07.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції ГУНП в Хмельницькій області». Згідно п.1 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, п. 1,3,6,7,10,11,13 ч. З ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 пп. 3.2 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 «Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно - правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу», що виразилось в проявленні грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушенні Присяги поліцейського, використанні ненормативної лексики, проявленні неповаги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам та поліцейському, приниженні іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні не цільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності, застосувати до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0065342), дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

На виконання вище вказаного наказу № 1306 від 14.07.2023 наказом № 277 о/с від 07.09.2023 позивача з 08.09.2023 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст.77 ЗУ «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Матеріалами службового розслідування встановлено, що 11.07.2023 близько 23:00 до УГІ ГУНП в Хмельницькій області з чергової частини ГУНП надійшло повідомлення про спричинення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_3 тимчасово виконуючим обов`язки начальника сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 .

В ході проведення службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , керуючи службовим транспортним засобом марки «Skoda Fabia», н.з. НОМЕР_1 , близько 22:20 рухався в напрямку м. Старокостянтинів та поблизу перехрестя вулиць І. Франка та М. Грушевського у смт. Стара Синява виявив двох водіїв, які керуючи скутерами здійснювали рух в зоні дії дорожнього знаку 3.21 «В`їзд заборонено». Капітан поліції ОСОБА_1 здійснив зупинку вказаних транспортних засобів шляхом перемикання світла фар, після чого візуально оцінивши, що вказані особи неповнолітні наказав одному із учасників гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , викликати на місце події свого батька, при цьому вів себе неетично, намагався вступити в конфлікт. Під час перебування на місці події капітан поліції ОСОБА_1 зателефонував до членів наряду ГРПП та викликав на місце події.

В ході перегляду відеозапису з місця події встановлено, що по приїзду гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , останній почав знімати спілкування на особистий мобільний телефон та запитував капітана поліції ОСОБА_1 , чому той керує службовим транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння. На що останній відповідав з явними порушеннями мови, іронічно усміхався та вцілому його поведінка не відповідала обстановці. В подальшому, капітан поліції ОСОБА_1 вибив телефон з рук гр. ОСОБА_3 , при цьому декілька разів наступив на нього ногами, внаслідок чого було пошкоджено екран пристрою. Під час цього капітан поліції ОСОБА_1 вів себе агресивно та наніс два удари долонями в область обличчя гр. ОСОБА_3

О 00:48 з метою проведення огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти такий огляд на місці зупинки транспортного засобу, на що останній відмовився, натомість забажав пройти такий огляд у найближчому медичному закладі.

Близько 01:20 по прибуттю до КНП Летичівська БПЛ капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння в медичному закладі. Останній, з метою уникнення відповідальності намагався покинути територію лікувального закладу, здійснював дзвінки на лінію « 102» з повідомленням про негерметично запакований мундштук (СО ВП № 3 Хмельницького РУП від 12.07.2023 № 1640).

В подальшому поліцейський офіцер громади СВзГ ВП Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_5 який перебував у складі наряду ГРПП намагався словесно переконати капітана поліції ОСОБА_1 не покидати приміщення лікувального закладу. Однак, капітан поліції ОСОБА_1 вів себе агресивно та завдав капітану поліції ОСОБА_5 удар в область живота та ще один удар в область обличчя останнього (ЄО ВП № 3 Хмельницького РУП від 12.07.2023 № 1641).

Відповідно до протоколу медичного огляду для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння від 12.07.2023 № 47 капітан поліції ОСОБА_5 - тверезий.

З метою припинення протиправних дій капітана поліції ОСОБА_1 , що загрожували життю та здоров`ю капітана поліції ОСОБА_5 , до капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано спецзасіб «кайданки» та здійснено адміністративне затримання, про що складено протокол серії АА № 151148.

Від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння в лікувальному закладі капітан поліції ОСОБА_1 відмовився (висновок КНП Летичівська БПЛ № 46 від 12.07.2023).

Відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 130 КУпАП за порушення п. 2.5 ПДР України (протокол серії ААД № 306877).

Капітан поліції ОСОБА_1 керував службовим автомобілем на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 28.04.2021, посвідчення водія серії НОМЕР_3 від 12.07.2016, категорій «В», «С», «D», та страхового поліса компанії ПрАТ «УПСК» серії AT № 2315973 дійсного до 17.05.2024.

Про вищевказану подію поінформовано ТУ ДБР, розташоване у м. Хмельницькому.

Поліцейський перебував поза службою, в однострої без табельної вогнепальної зброї.

Матеріали, зареєстровані у журналі ЄО відділу поліції № 3 Хмельницького РУП від 12.07.2023 № 1641 за фактом спричинення тілесних ушкоджень капітаном поліції ОСОБА_1 , капітану поліції ОСОБА_5 , спрямовано до ТУ ДБР, розташованому у місті Хмельницькому, для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

12.07.2023 ТУ ДБР, розташованому у місті Хмельницькому внесено відомості до ЄРДР № 0000216 за ч. 2 ст. 345 КК України.

Матеріали, зареєстровані у журналі ЄО сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області від 12.07.2023 за № 652, від 12.07.2023 № 653 та матеріали зареєстровані у журналі ЄО відділу поліції № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області від 11.07.2023 за № 3675 та від 11.07.2023 № 3676 за фактом спричинення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_3 , капітаном поліції ОСОБА_6 , спрямовано до ТУ ДБР, розташованому у місті Хмельницькому, для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

12.07.2023 ТУ ДБР, розташованому у місті Хмельницькому за матеріалами Хмельницького управління ДВБ НП України за фактом спричинення тілесних ушкоджень гр ОСОБА_3 , капітаном поліції ОСОБА_1 , внесено відомості до ЄРДР № 0000215 за ч. 2 ст. 365 КК України.

12.07.2023 до ГУНП в Хмельницькій області надійшло подання Хмельницького управління ДВБ НП України від 12.07.2023 № 1509/42-22/01-2023 щодо вжиття заходів реагування до порушників службової дисципліни за вищевказаною подією.

13.07.2023 до ГУНП в Хмельницькій області надійшла постанова старшого слідчої групи у кримінальному провадженні ЄРДР № 0000215 від 12.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 345 КК України, старшого слідчого першого слідчого відділу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому підполковника ДБР Олександра Лисюка, про ініціювання проведення службового розслідування за вищевказаним фактом.

Позивач, вважаючи висновок службового розслідування та накази № 1306 від 14.07.2023. № 277 о/с від 07.09.2023, протиправними, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Законом України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII) визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Обов`язки поліцейського визначені у частині першій статті 18 Закону № 580-VІІІ, відповідно до вимог якої останній зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України (частина третя статті 59 Закону №580-VІІІ).

Проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону №580-VІІІ).

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Таким чином, аналіз наведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

За визначенням частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Відповідно до частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно зі статтею 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

З матеріалів справи суд встановив, що 14.07.2023 дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області завершено службове розслідування у формі письмового провадження, призначене наказом ГУНП в Хмельницькій області від 12.07.2023№ 1280 за фактом порушення позивачем службової дисципліни, а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Хмельницькій області, п. 1 якого застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Стаття 18 Статуту містить положення щодо забезпечення поліцейському права на захист.

Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Суд звертає увагу, що в матеріалах службового розслідування міститься документ від 12.07.2023 під назвою "пояснення", відповідно до якого ОСОБА_1 на підставі статті 63 Конституції України від надання пояснень відмовився.

Окрім цього документа в матеріалах службового розслідування містяться пояснення інших осіб щодо подій, які стали підставою для ініціювання такого розслідування.

Таким чином, вищезазначене спростовує твердження позивача про те, що відповідач не повідомив позивача про ініціювання службового розслідування, не забезпечив можливість надати письмове пояснення та докази щодо предмета службового розслідування і відсутності дисциплінарного проступку.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Згідно зі статтею 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

У разі якщо поліцейський, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, відмовляється від отримання витягів з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення, днем отримання витягів з наказів є день проставлення в поштовому повідомленні відмітки про відмову в їх отриманні чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Вказані положення Дисциплінарного статуту Національної поліції України кореспондуються із приписами наказу МВС України "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" від 07.11.2018 № 893, зареєстрованого Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06.02.2020 у справі № 826/1916/17.

Як уже зазначалося, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, п. 1,3,6,7,10,11,13 ч. З ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 пп. 3.2 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 «Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно - правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу», що виразилось в проявленні грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушенні Присяги поліцейського, використанні ненормативної лексики, проявленні неповаги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам та поліцейському, приниженні іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні не цільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності.

З метою оцінки правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд вважає за необхідне наголосити, що підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.

Суб`єктом дисциплінарного проступку, що виявлений за результатом проведення службовим розслідуванням, є ОСОБА_1 , на якого поширювалися обов`язки, передбачені Законом України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом, Правилами етичної поведінки, функціональні обов`язки.

Об`єктом дисциплінарного проступку, що ставиться у вину позивачу, відповідно до наказу порушенні вимог п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, п. 1,3,6,7,10,11,13 ч. З ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 пп. 3.2 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 «Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно - правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу», що виразилось в проявленні грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушенні Присяги поліцейського, використанні ненормативної лексики, проявленні неповаги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам та поліцейському, приниженні іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні не цільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності.

Надаючи оцінку складу проступку, вчинення якого поставлено у вину позивача, суд враховує, що за визначенням частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з п. 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до абзаців 1, 10 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Поліцейський повинен дотримуватись субординації у стосунках з колегами, з повагою ставитись до старших за віком (п. 3 розділу II Правил етичної поведінки).

Надаючи оцінку об`єктивній стороні дисциплінарного проступку позивача, суд враховує, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено нетактовне спілкування ОСОБА_1 з гр. Кравчуком та іншими особами, з якими він вступав у дискусії, поводив себе не відповідно до Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, перебуваючи на посаді т.в.о, начальника сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, своїми діями суттєво погіршив імідж поліції, як особа, що тимчасово перебувала на керуючій посаді проявив себе невдалим управлінцем, що не тільки не є прикладом для особового складу, але й порушує вимоги чинного законодавства та вчиняє дії не сумісні зі службою в поліції.

В матеріалах службового розслідування зазначено, що позивач навмисно вибив із рук гр. ОСОБА_3 , мобільний телефон, розбив його ногою та в подальшому наніс удар в область голови. Після цього, капітан поліції ОСОБА_1 висловлюючись у бік гр. ОСОБА_3 нецензурною лайкою, що порушують його права та принижують честь і гідність, намагався наздогнати, щоб спричинити тілесні ушкодження та відібрати мобільний телефон для знищення відеоматеріалу.

Також, капітан поліції ОСОБА_1 , з метою уникнення від притягнення до дисциплінарної відповідальності, декілька разів намагався втекти з місця події та з медичного закладу КНП Летичівська БПЛ. При цьому, під час вимоги зупинитись для складання адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП, капітан поліції ОСОБА_1 умисно наніс два удари в область живота та верхньої губи капітану поліції ОСОБА_5 , чим проявив непокору та не сприяв виконанню службових обов`язків іншим поліцейських.

З метою спричинення собі тілесних ушкоджень капітан поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог п. 10 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, здійснив удар головою по капоту службового автомобіля марки «Рено Дастер».

Факт саме такої поведінки підтверджується поясненнями, що містяться в матеріалах службового розслідування.

Досліджуючи письмові докази, суд переглянув усі наявні в матеріалах справи відеозаписи, з яких вбачається зухвала поведінка позивача стосовно гр. ОСОБА_3 , працівників патрульної поліції, які були при виконанні службових обов`язків, перешкоджання їх роботі, вживання ненормативної лексики.

Суд також бере до уваги те, що позивач відмовився від проходження тесту на алкогольне сп`яніння на місці події та в медичному закладі.

Суд розцінює таку поведінку як намагання ухилитися від адміністративної та дисциплінарної відповідальності.

В процесі розгляду цієї справи судом встановлено, що адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП були розглянуті Старосинявським районним судом Хмельницької області та було винесено рішення від 21.09.2023 року, яким ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн., з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік. В апеляційній інстанції здійснювався перегляд рішення Старосинявського районного суду Хмельницької області від 21.09.2023, яким рішення залишено без змін.

Об`єктом посягання від неправомірної поведінки позивача стали правила професійної та службової етики.

Разом з тим, дослідивши додані позивачем до матеріалів справи характеристики, суд не ставить під сумнів заслуги позивача під час виконання ним своїх обов`язків до вчинення проступку, обставини якого досліджуються судом.

Водночас надаючи оцінку суб`єктивній стороні дисциплінарного проступку позивача, психічному ставленню до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків, суд враховує, що позивач, у випадку незгоди зі словами та вчинками конкретних осіб, повинен був діяти таким чином, щоб не порушувати вимог Закону України «Про Національну поліцію», Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», Присяги працівника поліції, професійно-етичних правил поведінки.

З матеріалів справи суд встановив, що до вчинення дій, які ставляться позивачу у вину, його ніхто не примушував. Це був його свідомий вибір.

Суд також критично оцінює доводи позивача, що його діям надано неналежну оцінку за результатами проведення службового розслідування, оскільки, як видно зі змісту висновку службового розслідування, дисциплінарною комісією розглянуто пояснення, які були надані іншими поліцейськими та свідками, переглянуто наявні відеозаписи.

Суд не встановив порушень при вирішенні відповідачем процедурних питань щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідачем дотримано строків проведення службового розслідування, визначених Дисциплінарним статутом, оскаржуваний наказ від 14.07.2023 №1306 прийнято у межах строків, визначених законом.

У ході судового розгляду справи позивачем не наведено будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам вчиненого дисциплінарного проступку.

На переконання суду, висновок службового розслідування сформований з урахуванням норм чинного законодавства та в межах компетенції.

Факт порушення позивачем Закону України «Про Національну поліцію», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», Присяги працівника поліції, Правил дорожнього руху, наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 «Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно - правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу», який полягає у вигляді вчиненні ним дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, суд вважає належно встановленим службовим розслідуванням.

Суд вважає, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 14.07.2023 №1306 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції. Як наслідок, наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 07.09.2023 №277 о/с про звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст.77 ЗУ «Про національну поліцію» (в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України також не може бути визнано протиправним та скасовано.

Оскільки судом встановлено правомірність прийняття відповідачем оскаржуваних наказів, також не підлягають задоволенню похідні вимоги позивача в частині поновлення позивача на службі в поліції та стягнення з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Інші посилання позивача, покладені в обґрунтування позовних вимог, не впливають на висновки суду в цій адміністративній справі.

Крім того, суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі зазначеного суд дійшов висновку, що відповідачем під час розгляду справи доведено, що ним в межах повноважень та із дотриманням процедури, в порядок та спосіб, що передбачені законом, за наявності для цього фактичних та правових підстав було обґрунтовано винесено оскаржувані накази, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 грудня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Шидловський В.Б. Курко О. П.