Справа № 334/2180/24
Суддя: Петришин Н. М.
Дата ухвалення: 2024-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 334/2180/24
провадження № 2-а/361/103/24
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

УХВАЛА

15 травня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського 2 взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Запорізькій області Хайрулліна Дмитра Володимировича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року зазначена позовна заява направлена за підсудністю до Броварського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 квітня 2024 року вищевказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що позивачем не зазначено інформацію про відповідача, яка передбачена п. 2 ч. 6 статті 160 КАС України. Позивачу наданий строк на виправлення недоліків позовної заяви.

07 травня 2024 року позивач направила до суду «клопотання на ухвалу суду» від 29.04.2024, де повідомляє, що їй невідоме місце проживання відповідача ОСОБА_2 , просить суд витребувати таку інформацію. Просить суд продовжити строк зазначений в ухвалі, у зв`язку з тим, що не отримувала ухвалу у паперовому вигляді, а в додатку «Дія» отримала 07.05.2024.

Суддя звертає увагу позивача, що частина 1 ст. 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 6 ст. 4 КАС України).

Згідно з положеннями ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до статті 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 1 та ч. 2 ст. 222 КУпАП).

При цьому, приписами ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 121 КУпАП інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адмінстягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу. Відповідач, який є посадовою особою вказаного органу, є неналежним відповідачем по справі.

Відповідне положення міститься у постанові КАС ВС від 17 вересня 2020 у справі № 742/2298/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, на даний час позивач недоліки позову не виправила, оскільки не надала виправлену позовну заяву із зазначенням інформації про відповідача відповідно до вимог статті 160 КАС. Більше того, у клопотання від 07 травня 2024 року просить суд витребувати інформацію про місце проживання фізичної особи ОСОБА_2 , хоч відповідачем визначає посадову особу «поліцейського 2 взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Запорізькій області Хайрулліна Дмитра Володимировича».

Таким чином, позивачу, який вважає, що звертається з позовом до належного відповідача, для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви слід надати суду позовну заяву в новій редакції, яка повинна містити відомості про відповідача зазначені в п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Позовну заяву в новій редакції слід надати для суду та примірник для відповідача по справі.

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 121, ч. 1 ст. 169, ст. ст. 248, 256 КАС України,-

у х в а л и в :

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Наталія ПЕТРИШИН