Справа № 260/271/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

02 травня 2024 року м. Ужгород№ 260/271/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.

з участю секретаря судового засідання Онисько Н.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 не з`явився;

за участі представника позивача адвоката Підлубної Юлії Володимирівни;

відповідач: Головне управління Національної поліції в Закарпатській області представник Яблонський Олександр Олександрович;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" представники Джихур Сергій Вікторович та ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулася ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатської області, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13е, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, буд. 96, ), яким просила суд: "1. Визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Закарпатській області № 3191 від 29.12.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського РУН ГУНП в Закарпатській області капітан поліції Яну Варваринець"; 2. Поновити капітана поліції ОСОБА_4 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського РУН ГУНП в Закарпатській області. 3. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін.".

22 січня 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було прийнято вищевказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, якою розгляд справи постановлено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) викликом учасників справи.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду 06 лютого 2024 року було постановлено дану адміністративну справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 березня 2024 року закрито підготовче провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Розгляд даної справи відкладався (оголошувалась перерва) у зв`язку з існуванням на те об`єктивних законодавчо встановлених підстав.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 3191 від 29 грудня 2023 року позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Однак, позивач не погодився із вищевказаним наказом відповідача та вважає, що відповідачем протиправно було притягнено його до дисциплінарної відповідальності. Позивач вважає його притягнення до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади необґрунтованим, здійсненим без відповідних на те правових підстав та таким, що не відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства, нічим не підтвердженим. Також зазначає про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, що в свою чергу впливає на протиправність оскаржуваного рішення відповідача.

Представник відповідача заперечив щодо задоволення позову в повному обсязі, з підстав викладених в письмовому відзиві та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, мотивуючи наступним. На підставі листа начальника державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" підполковника внутрішньої служби Ігоря Турлакевича, наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області призначено службове розслідування за фактом порушення етичної поведінки старшим слідчим слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції Яною Варваринець. Службовим розслідуванням встановлено, що позивач під час виконання своїх службових повноважень вступила в словесний конфлікт з працівниками державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" вимагаючи в зухвалій формі запустити її на режимну територію, та власне такими діями порушила вимоги закону та загальновизнаних етичних норм поведінки. За результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області № 3191 від 29 грудня 2023 року, за порушення службової дисципліни, що виразилось у нехтуванні виконання функцій держави, під час виконання своїх службових повноважень, недодержання вимоги закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, не ввічливе ставлення ОСОБА_1 відповідно до статті 13 пункту 6 частини 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено з займаної посади. Зазначає, що оскаржуваний наказ законний, службове розслідування проведено об`єктивно, у відповідності до нормативно-правових актів, що регулюють питання службового розслідування, а тому просить суд відмовити в задоволенні позову.

Під час розгляду справи по суті представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів наведених у ньому.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі з підстав наведених у відзиві на позов.

Представники третьої особи просили суд позов задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Розглянувши подані учасниками справи докази (заслухавши представників цих учасників), всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, проаналізувавши відповідність позицій учасників справи, що викладені у заявах по суті справи та наданих доказів на підтвердження цих позицій, у тому числі, оригіналу службового розслідування, які були надані суду для огляду, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що на момент звільнення позивача з посади, така перебувала на службі в органах Національної поліції на посаді старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського РУН ГУНП в Закарпатській області капітан поліції.

Судом встановлено, що на підставі листа начальника державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" підполковника внутрішньої служби ОСОБА_5 від 28 листопада 2023 року, наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 11 грудня 2023 року № 3013 було призначено службове розслідування щодо неправомірних дій старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 (а.с.а.с. 65, 66).

Наказом ГУНП в Закарпатській області від 25 грудня 2023 року за № 3209 строк службового розслідування було продовжено (а.с. 23).

За результатами проведеного службового розслідування 29 грудня 2023 року складено висновок, у якому зазначено, що 21 листопада 2023 року старша слідча слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції Яна Варваринець прибула до установи для проведення слідчих процесуальних дій в межах кримінального провадження № 0002285 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого статтею 185 частиною 4 КК України відносно ОСОБА_7 . З моменту її приходу до установи, вказана слідча вступила у словесний конфлікт з молодшим інспектором відділу режиму охорони, який в той момент ніс службу на контрольно-пропускному пункті установи (далі - КПП), де вона в зухвалій формі вимагала запустити її на режимну територію. Не зважаючи на те, що молодший інспектор відділу режиму і охорони, який ніс службу на КПП повідомив, що слідчі кімнати в установі зайняті іншими особами (адвокатами, прокурорами, слідчими), в яких проводились процесуальні дії з іншими ув`язненими, старша слідча Яна Варваринець надалі зухвало вимагала її впустити для проведення слідчих процесуальних дій. В подальшому, молодшим інспектором відділу режиму і охорони прийнято рішення щодо виклику працівника відділу контролю за виконанням судових рішень для роз`яснення старшій слідчій підстав, порядку заходу на режимну територію установи для проведення слідчих процесуальних дій та наданні відповідних процесуальних документів. Однак, остання вступила в словесний конфлікт з працівником відділу контролю за виконанням судових рішень, тобто, на законне прохання працівників відділу контролю за виконанням судових рішень про надання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), в якому зазначений факт про те, що старша слідча Яна Варваринець дійсно являться слідчим у кримінальному провадженні №0002285 та надання витягу до запиту для проведення слідчих процесуальних дій, остання зухвало та безтактно виразила своє невдоволення діями працівника відділу контролю за виконанням судових рішень, нехтуючи нормами професійної етики працівника правоохоронного органу та повідомила, що вона не зобов`язана надавати додаткові документи, так як вона являється старшою слідчою у кримінальному провадженні та її мають запустити для проведення слідчих дій з арештованим виключно по запиту без надання будь-яких інших документів. В процесі словесної перепалки, вказана слідча вимагала зустрічі з керівництвом установи, на що заступником начальника УВП з режиму і охорони та оперативної роботи ОСОБА_8 проведено роз`яснювальну бесіду з старшою слідчою ОСОБА_9 , щодо порядку проведення слідчих процесуальних дій в межах установи та порядком надання процесуальних документів в межах кримінального провадження. В ході службового розслідування опитано старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 яка пояснила, що відомості, які зазначені в листі керівника державної установі "Закарпатської установи виконання покарань (№ 9)" про факт можливої нетактовної та зухвалої поведінки з працівниками даної установи - містять недостовірну інформацію, даний факт слідча заперечила пояснила тим, що працівниками Державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" факт її неправомірної поведінки видуманий та нічим не підтверджений. В ході службового розслідування опитано фахівця відділу контролю за виконанням судових рішень Закарпатського УВП № 9 ОСОБА_10 , яка підтвердила факт 21 листопада 2023 року неправомірної, нетактовної, зухвалої поведінки, недотримання норм професійної етики поліцейського, у вказаній установі старшим слідчим СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_6 . При цьому на вимогу, згідно інструкції установи, надати підтверджуючі документи, про те що дана слідча має право провидити слідчі процесуальні дії з арештованим, остання зухвало відмовилась надавати такі документи, у нетактовній формі вимагала прийому керівництвом установи. Аналогічні пояснення надав заступник начальника державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" ОСОБА_8 щодо зухвалої поведінки в державній установі старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_11 . Опитаний керівник слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції Іван Розман пояснив, що старша слідча СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Я. Варваринець не в повній мірі виконує свої службові обов`язки, авторитетом серед колективу не користується, вказівки виконує не вчасно. Наявні випадки щодо нетактовності при спілкуванні з колегами та громадянами, за що притягалася до відповідальності. Про ситуацію, яка склалась в державній установі виконання покарань № 9, стало відомо від самої слідчої, яка в телефонному режимі повідомила про те, що в неї виникла словесна суперечка з працівниками вказаної установи, однак на даний час конфлікт вичерпано. В подальшому про випадок, який трапився із старшою слідчою ОСОБА_11 21 листопада 2023 року стало відомо від керівника державної установи виконання покарань № 9. Отже, службовим розслідуванням встановлено, що позивачка під час виконання своїх службових повноважень вступила в словесний конфлікт з працівниками УВП № 9, вимагаючи в зухвалій формі запустити її на режимну територію, у зв`язку з цим порушила вимоги закону та загальновизнаних етичних норм поведінки (а.с.а.с.28-33).

Вказаним висновком запропоновано застосувати до старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до статті 13 частини 3 пункту 6 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення звільнення із займаної посади.

Наказом ГУНП в Закарпатській області № 3191 від 29 грудня 2023 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_11 " за порушення службової дисципліни, вимог статті 1 частини 3 пункту 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII, статті 18 частини 1 підпункту 1, 2 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-УІІ, вимог Розділу II частини 1 пунктів 7, 8, 9, частини 1 пунктів 1, 2 та частини 3 Розділу IV "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, та статті 38 Закону України "Про запобігання корупції", що виразилось у нехтуванні виконання функцій держави, під час виконання своїх службових повноважень, недодержання вимоги закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, не ввічливе ставлення, старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області до капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до статті 13 частини 3 пункту 6 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення із займаної посади (а.с.а.с. 34, 35).

З метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні з посади старшого слідчого, ОСОБА_1 звернулася з даним адміністративним позовом до суду.

Вирішуючи питання щодо законності звільнення позивача із займаної посади, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Громадянам згідно зі статтею 43 Конституції України гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі по тексту Закон України № 580-VIII).

Відповідно до статті 3 Закону України № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 17 частини 1 Закону України № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За приписами статті 19 частин 1, 2 Закону України № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регламентується нормами Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" № 2337-VIII від 15 березня 2018 року (далі по тексту Дисциплінарний статут).

Так, службова дисципліна в розумінні Дисциплінарного статуту є дотриманням поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

В свою чергу дисциплінарним проступком згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року за № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі по тексту Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до супровідного листа від 02 лютого 2024 року за № 133/106/11-2024, відповідачем направлено суду: "для огляду та повернення за минуванням потреби" матеріали службового розслідування за відомостями викладеними у зверненні Державної установи "Закарпатської установи виконання покарань (№ 9)"." Зазначений супровідний лист приєднаний до адміністративної справи (а.с. 64).

Оглядаючи оригінали матеріалів службового розслідування судом встановлено, що 16 січня 2024 року позивач була ознайомлена з матеріалами службового розслідування про що власноручно склала заяву проставивши при цьому й годину ознайомлення 16:38 год.

Крім того, звертаючись до суду з позовом позивач, крім іншого, вказала на те, що у січні 2024 року вона була ознайомлена із висновком дисциплінарної комісії від 29 грудня 2023 року, наказом № 3191 від 29 грудня 2023 року та поясненнями опитуваних працівників.

Також зазначаючи обставини, які мали місце 21 листопада 2023 року, позивач вказала, що 21 листопада 2023 року, з метою виконання доручення прокурора Ужгородської окружної прокурори від 21 листопада 2023 року у кримінальному провадженні №0002285, прибула до ДУ "Закарпатська УВР № 9" з метою вчинення процесуальних дій. Зазначає, що 21 листопада 2023 року при спілкуванні з молодшим інспектором відділу режиму охорони (КПП) ДУ "Закарпатська УВР № 9", повідомила свою особу, пред`явила посвідчення, мету прибуття. Також при спілкуванні з працівником відділу контролю за виконанням судових рішень ОСОБА_12 , повідомила свою посаду, пред`явила посвідчення, оголосила мету та підстави прибуття до ДУ "Закарпатська УВР № 9". Проте, ОСОБА_13 відмовила в отриманні доступу до матеріалів, посилаючись на відсутність витягу з ЄРДР №0002285. На вимогу позивача викликано керівництво ДУ "Закарпатська УВР № 9". При спілкуванні заступник начальника ОСОБА_14 підтримав позицію своєї підлеглої, просив надати Витяг з ЄРДР, з метою підтвердження повноважень у кримінальному провадженні №0002285.

Надаючи пояснення під час службового розслідування позивач, окрім іншого, зазначала, що для входу в УВП № 9 нею було підготовлено відношення з її підписом та печаткою Ужгородського РУП. 21 листопада 2023 року прийшовши в УВП № 9 пред`явила службовим особам посвідчення поліцейського та відношення. Однак її відмовилися пропускати. В подальшому від позивача вимагали витяг з ЄРДР кримінального провадження з метою переконатися в повноваженнях позивача як слідчого в кримінальному процесі (а.с.а.с. 23-25).

Відповідно до Розділу IV Глави 4 пункту 3 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 16 червня 2019 року за № 1769/5 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 18 червня 2019 року за № 633/33604, у адміністрації, зокрема, СІЗО, існує обов`язок щодо: надання приміщення; доставляння у зазначене приміщення ув`язненого або засудженого та забезпечення його охорони; забезпечення допуску у СІЗО осіб, які залучаються для участі в слідчих діях; вручення або ознайомлення з необхідними документами ув`язненого або засудженого; забезпечення присутності персоналу СІЗО під час проведення обшуку, виїмки, накладення арешту на майно ув`язненого або засудженого, що зберігається на складі СІЗО або знаходиться в його особистому користуванні лише на підставі та на виконання певних документів, а саме: постанови, письмового доручення слідчого, прокурора або слідчого судді (суду) для здійснення кримінального провадження.

Таким чином, аналіз позову та пояснень, наданих позивачем під час службового розслідування, дає змогу суду резюмувати, що позивачем під час спірного випадку працівникам Державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" було лише повідомлено мету прибуття та у зв`язку з цим надано лише посвідчення поліцейського та відношення, яке нею було підготовлене. Жодних документів, визначених Розділом IV Глави 4 пункту 3 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, позивачем надано не було.

Позивачем, разом з позовом, було надано суду копію доручення від 21 листопада 2023 року, відповідно до якого прокурор Ужгородської окружної прокуратури Вікторія Попович доручає позивачеві у встановлено КПК України порядку здійснити певні процесуальні дії (а.с. 17).

Відповідно до Розділу III пункту 3 абзацу 3 Порядку № 893, у поліцейського щодо якого проводиться службове розслідування існує обов`язок сприяння проведенню службового розслідування. Таким чином завдяки діям і самого поліцейського досягається мета такого службового розслідування.

У суду відсутні докази, які свідчать про те, що позивачем надавалося зазначене вище доручення комісії під час службового розслідування, що могло б вплинути на оцінку поведінки позивача.

Судом зазначається, що конфліктна ситуація виникла внаслідок поведінки позивача, а саме внаслідок не надання позивачем під час відвідування Державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" документів, які зазначені у Розділі IV Глави 4 пункті 3 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України. При цьому вимоги працівників Державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" надати документи на підтвердження повноважень носили легітимний характер. Судом також зазначається, що витяг ЄРДР не є документом який в розумінні Розділу IV Глави 4 пункту 3 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, надають слідчому доступ для проведення слідчих дій, зокрема, в Державній установі "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)". Однак, як вказувалося вище й інших документів позивачем не було надано. Таким чином, суд погоджується з оцінкою дій позивача як зухвалими, оскільки позивач намагався потрапити до Державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" без надання відповідних документів, які зазначені у Розділі IV Глави 4 пункті 3 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України. Про зухвалість у поведінці позивача може свідчити й те, що остання вимагала виклику керівництва ДУ "Закарпатська УВР № 9" (про що вказала у позові) з приводу потрапити в установу і також не надала повноважних документів, передбачених у зазначених вище Правилах.

Стаття 18 Закону України № 580-VIII регламентує основні обов`язки поліцейських, серед яких неухильне дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійне виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 1 частин 1, 3 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 38 Закону України "Про запобігання корупції", визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Відповідно частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати, також контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Згідно частини 1 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський виконує свої службові обов`язки в тісній співпраці та взаємодії з населенням, територіальними громадами та громадськими об`єднаннями на засадах партнерства і спрямовує свою діяльність на задоволення їхніх потреб.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 2 розділу IV цих Правил, незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний бути тактовним та доброзичливим; висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі. За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику та допускати дискримінацію в будь-якій формі (розділ IV пункт 3 абзац 2).

Аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, Верховний Суд неодноразово вказував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Як зазначалося вище, на підставі листа начальника державної установи "Закарпатська установа виконання покарань (№ 9)" підполковника внутрішньої служби Ігоря Турлакевича від 28 листопада 2023 року, наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 11 грудня 2023 року № 3013 було призначено службове розслідування щодо неправомірних дій старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції Яни Варваринець (а.с.а.с. 65, 66).

Відповідно до наказу голови Національної поліції України від 23 грудня 2023 року за № 2076 о/с, на полковника поліції ОСОБА_15 , заступника начальника ГУНП в Закарпатській області, на період відрядження з 24 по 26 грудня 2023 року начальника ГУНП в Закарпатській області генерала поліції третього рангу ОСОБА_16 тимчасово покладено виконання обов`язків начальника ГУНП в Закарпатській області (а.с. 175).

Відповідно до наказу т.в.о. ГУНП в Закарпатській області полковника поліції Івана Пеняка від 25 грудня 2023 року за № 3209 строк проведення службового розслідування було продовжено (а.с. 27).

У зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24 лютого 2022 року за № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому (в тому числі і наданий час) продовжено у спосіб, встановлений законодавчо.

Розділ V Дисциплінарного статуту встановлює особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Відповідно до статті 26 частин 1, 3 Розділу V Дисциплінарного статуту, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. Дана норма не містить вимоги щодо необхідності вмотивованого письмово рапорту, який необхідний для вирішення питання про продовження строків проведення службового розслідування, зокрема у період, коли воєнний стан не діє (стаття 16 частина 2 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, продовження строку проведення службового розслідування відбулося у спосіб, що визначений законодавством і уповноваженою на те особою. Це спростовує твердження позивача (його представника) з приводу необхідності вмотивованого рапорту для продовження строку службового розслідування, а також те, що особа ОСОБА_17 була не уповноваженою на таке продовження.

Також, судом зазначається, що не має правового значення день тижня (у спірному випадку неділя), коли був виданий наказ про продовження строку проведення службового розслідування. Визначальним є наявність повноважень відповідного керівника на час видання наказу, і як встановлено такі повноваження були наявні.

Щодо виду обраного відповідачем дисциплінарного стягнення, який позивач вважає, що обраний протиправно із порушення принципів його обрання та не врахування всіх передбачених критеріїв під час його обрання.

Відповідно до статті 19 частин 3, 4, 6, 8 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно інформації, що отримана від Управління кадрового забезпечення ГУНП в Закарпатській області, та яка надана суду позивачем (а.с. 18) до капітана поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни за період несення служби на посадах Ужгородського РУП ГУНП з 2019 року по 2023 рік включно, за порушення службової дисципліни застосовано 6 дисциплінарних стягнень. Зокрема, останнє стягнення, що було застосоване до позивача, та яке передувало спірному випадку, мало місце 19 червня 2023 року відповідно до наказу № 1462, а саме за відсутність стриманості та доброзичливості по відношенню до інших працівників поліції, неналежний контроль за власною поведінкою, запізненням на роботу до позивача було застосоване стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

У відповідності до інформації про індивідуально-психологічні риси та якості працівника Ужгородського РУП ГУНП, яка надана відповідачем та міститься в матеріалах службового розслідування, результати психологічного супроводження службової діяльності ОСОБА_1 та проведення періодичних діагностик (в тому числі, - експрес - діагностик та вивчень експертних оцінок) надають можливість виокремити наявність у ОСОБА_1 таких індивідуально - психологічних якостей та рис, як: низький рівень відповідальності та дисциплінованості, нестійкість уваги та непослідовність у діях і висловлюваннях (схильна приймати рішення необдумано та імпульсивно). Здатна перекладати відповідальність за власне життя на зовнішні обставини, у своїх невдачах, як правило, звинувачує інших. Не схильна докладати зусиль для якісного виконання завдань, орієнтована на швидкість, а не на якість роботи. Поведінка ОСОБА_1 у екстремальних ситуаціях, пов`язаних з психоемоційними навантаженнями, характеризується імпульсивністю, схильністю до агресивних, загрозливих висловлювань або дій у прямій чи непрямій формах. У груповій діяльності вона не прагне докладати зусиль для виконання спільних завдань, а більше схильна діяти відсторонено. У комунікативній взаємодії не прагне проявляти гнучкість і толерантність, демонструючи при цьому недовіру, настороженість, ворожість і підозрілість. Їй притаманні егоцентричний стиль поведінки, відсутність здатності до емпатії (співпереживання) та тенденцій до самоаналізу. Також зазначено, що за результатами проведеного 29.05.2023 вивчення стану соціально-психологічного клімату та визначення соціометричного статусу ОСОБА_1 в колективі Ужгородського РУП ГУНП (доповідна записка на ім`я начальника ГУНП від 02.06.2023 за № 1267/106/2-2023) було встановлено, що вона не користується достатнім рівнем довіри і авторитету, поліцейські не особливо прагнуть нести спільно з нею службу, оскільки вважають її ненадійною колегою, яка схильна поводитися неадекватно та неетично у напружених ситуаціях службової діяльності (а.с. 68).

Відповідно до службової характеристики, яка надана відповідачем та міститься в матеріалах службового розслідування, позивач за період несення служби остання зарекомендувала себе неординарним працівником. У роботі вміє виділяти головне і сконцентровувати свої зусилля на його вирішенні. Здатна швидко аналізувати оперативну обстановку, однак, не завжди приймає правильні рішення. На критику в свою адресу реагує не завжди правильно, не завжди дотримується правил етичної поведінки поліцейських та субординації, схильна до суперечок, допускає некоректні висловлювання по відношення до громадян та колег. Також в службовій характеристиці зазначено, що ОСОБА_1 систематично допускає порушення службової дисципліни. За характером імпульсивна, повагою колег не користується (а.с. 67).

Оскільки наказом ГУНП від 19 червня 2023 року № 1462, за порушення службової дисципліни, відсутністю стриманості та доброзичливості по відношенню до інших працівників поліції, неналежний контроль за власною поведінкою, запізнення на роботу, відносно ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність і такий наказ був діючим на момент вчинення дисциплінарного проступку та діяв на момент проведення службового розслідування, тому такий наказ було враховано, як обставину, яка обтяжує відповідальність поліцейського.

Таким чином, судом резюмується, що обираючи до позивача вид дисциплінарного стягнення відповідачем дотримано вимоги статті 19 Дисциплінарного статуту, зокрема щодо врахування особи порушника, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до статті 23 частини 1 пункту 4 Дисциплінарного статуту, строк дії такого дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність становить шість місяців з моменту оголошення його порушникові.

Отже, початок перебігу строку дії дисциплінарного стягнення, законодавець пов`язує саме з моментом доведенням такого дисциплінарного стягнення порушникові, а не з датою прийняття такого наказу.

Із наказом ГУНП в Закарпатській області від 19 червня 2023 року за № 1462 ОСОБА_1 була ознайомлена 23 червня 2023 року, що підтверджується листом-ознайомлення (а.с. 61). Таким чином, початок перебігу строку застосованого до позивача такого дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність датується 23 червня 2023 року. А отже, на дату 22 грудня 2023 року інформація Управління кадрового забезпечення ГУНП в Закарпатській області щодо наявності чинного на 22 грудня 2023 року дисциплінарного стягнення у позивача була актуальна.

Таким чином, помилковим є позиція позивача з приводу закінчення строку дії наказу ГУНП від 19 червня 2023 року за № 1462 саме 19 грудня 2023 року.

Крім того, судом звертається увага учасників справи, що законодавцем визначено обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського, вчинення дисциплінарного проступку повторно саме до зняття в установленому порядку попереднього стягнення. Тобто обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського є наявність саме на час вчинення нового дисциплінарного проступку, а не на час застосування нового дисциплінарного стягнення, не знятого (непогашеного, діючого) попереднього дисциплінарного стягнення (стаття 19 частина 6 пункт 2 Дисциплінарного статуту).

Оскільки спірний дисциплінарний проступок мав місце 21 листопада 2023 року, то відповідач цілком правомірно міг оцінити наявність у позивача такого дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність (застосоване до позивача наказом від 19 червня 2023 року за № 1462) як обтяжуючу обставину відповідальності відповідача за новий проступок.

Як зазначалося вище, статтею 26 частиною 1 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Відповідно до статті 29 частини 1 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

За змістом статті 29 частини 2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення застосовується до порушника в порядку зростання, а не застосовується послідовно, як помилково вважає позивач. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у справі № 420/14443/22 від 23 листопада 2023 року.

Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання, а не послідовності.

Під час розгляду даної справи по суті представники сторін повідомили суд, що наказом ГУНП в Закарпатській області № 907 від 08 квітня 2024 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області" до капітана поліції Варваринець Яни слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільненні із служби в поліції. І в провадженні Закарпатського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 260/2914/24

У відповідності до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 КАС України. Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатської області, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13е, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, буд. 96, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 02 травня 2024 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Рішення суду у повному обсязі було складено 13 травня 2024 року.

СуддяС.Є. Гаврилко