Справа № 400/15502/23
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2024-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/15502/23

Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т.О.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Миколаїв

Повний текст судового рішення складений 13.02.2024р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

22.12.2023р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування п.1 наказу від 09.11.2023р. №613 та наказу від 22.11.2023р. №1586о/с про його звільнення; поновлення його на посаді командира роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції; стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 29.12.2023р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 01.02.2024р., на підставі ч.4 ст.123 КАС України, позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу надати поважні причини пропуску строку звернення до суду.

12.02.2024р. ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків, в якій зазначає про своє право оскаржити рішення у відносинах публічної служби у місячний строк.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 13.02.2024р. позов залишений без розгляду з підстав пропущення позивачем п`ятнадцятиденного строку звернення до суду.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм процесуального права, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апелянт посилається на те, що до спірних правовідносин має бути застосований місячний строк, встановлений КАС України, що свідчить про помилковість ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Проте, процесуальним законом передбачені певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у ст. 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Судом першої інстанції встановлено, що п.1 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.11.2023р. №613 та наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 22.11.2023р. №1586о/с за вчинення дисциплінарного проступку до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Того ж дня, ОСОБА_1 ознайомили з даними наказами. /а.с.30-33/

Не погоджуючись зі спірними наказами, ОСОБА_1 оскаржив їх до суду, подавши 22.12.2023р. даний позов, тобто через 30 календарних днів після ознайомлення з їх змістом.

Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що до правовідносин, які склались у цій справі потрібно застосовувати положення абз.2 ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», який передбачає оскарження наказу про звільнення у 15-ти денний термін з дня ознайомлення з відповідним наказом.

В свою чергу, позивач вважає, що не пропустив строк звернення до суду, оскільки, на його думку, до спірних правовідносин підлягає застосування ч.5 ст.122 КАС України, яка встановлю місячний строк звернення до суду в відносинах публічної служби.

Вирішуючи питання застосування строків звернення до суду із позовами про оскарження застосованих до поліцейських дисциплінарних стягнень, колегія суддів зазначає наступне.

Так, частиною четвертою ст.31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України, оскільки у разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин.

Тобто, у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.02.2023р. у справі №120/7567/22, від 31.05.2023р. у справі №160/9356/22, від 31.10.2023р. у справі №400/5692/22.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про застосування положень абз.2 ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», який передбачає оскарження наказу про звільнення у 15-ти денний термін з дня ознайомлення з відповідним наказом.

Враховуючи наведене, звернувшись 22.12.2023р. до суду з позовом про оскарження спірних наказів від 09.11.2023р. №613, від 22.11.2023р. №1586о/с, позивач пропустив 15-ти денний термін звернення до суду.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

В той же час, як встановлено зі змісту заяви позивача про поновлення строку на звернення до суду з позовом, апеляційної скарги, будь-яких, фактичних обставин, які свідчили б про не можливість позивача подати позов у 15-денний строк з дня ознайомлення з оскаржуваним наказом у клопотанні про поновлення строку на звернення до суду не зазначено.

Зважаючи на викладене, у зв`язку з не зазначенням стороною позивача, будь-яких, фактичних обставин, які свідчили б про не можливість позивача подати позов у 15-денний строк з дня ознайомлення з оскаржуваними наказами у клопотанні про поновлення строку на звернення до суду не зазначено, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, розглянув справу з дотриманням норм процесуального права, а тому в порядку ст.316 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст.311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року про залишення позову без розгляду, - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.В. Єщенко О.В. Яковлєв