Справа № 380/6999/24
Суддя: Морська Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/6999/24
У Х В А Л А

13 травня 2024 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді: Морської Г.М. , розглянувши у письмовому провадження клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі - відповідач), в якому просить

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати в повному обсязі ОСОБА_1 додаткової винагороди встановленої постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 у розмірі 100 000 грн. в розрахунку на місяць пропорційно часу безпосередньої участі у бойових діях або забезпеченні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії російської федерації за період з 16.07.2022 по 16.11.2022;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 в повному обсязі додаткову винагороду встановлену постановою Кабінетом Міністрів України №168 від 28.02.2022 у розмірі 100 000 грн. в розрахунку на місяць пропорційно часу безпосередньої участі у бойових діях або забезпеченні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії російської федерації за період з 16.07.2022 по 16.11.2022.

Ухвалою від 05.04.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено провадити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Відповідач у відзиві на позовну заяву просив проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження із викликом сторін.

Крім того, відповідач заявив клопотання про необхідність залучення співвідповідача у справі Оперативного тактичного управління "СУМИ" та витребування документів про підтвердження безпосередньої участі ОСОБА_1 в бойових діях.

Клопотання обґрунтовані тим, що з оперативного тактичного управління "СУМИ", до якого було відряджено позивача, жодних підтверджуючих документів безпосередньої участі не надходило, тому підстави для донарахування додаткової винагороди до 100000,00 грн відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст. 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, суд розглядає клопотання відповідача в порядку письмового провадження.

Положеннями ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частинами 5, 6 ст. 262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд, також враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 р. у справі Axen v. Germany ("Аксен проти Німеччини"), рішення від 25.04.2002 р. Varela Assalino contre le Portugal ("Варела Ассаліно проти Португалії"). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд звертає увагу, що даний спір не входить до виключного переліку справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження, визначеного ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України та не підпадає під перелік справ у спорах, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, визначеного ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, відповідач у своєму клопотанні не навів чітких підстав переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, та які саме обставини створюють перешкоди для розгляду справи в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд забезпечив право відповідача надати суду усі необхідні, на його думку, докази по справі, встановивши строк для подання відзиву та заперечення на відповідь на відзив.

Крім цього розгляд справи за правилами загального позовного провадження призведе до тривалішого строку розгляду справи, що не відповідає завданню адміністративного судочинства.

Відтак, враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та незначний обсяг документів, які підлягають дослідженню, відсутність належного обґрунтування відповідачем необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження та введений на території України воєнний стан, часті оголошення "Повітряної тривоги", суд не вважає за доцільне розглядати справу в загальному провадженні з викликом сторін, а тому відмовляє відповідачу у задоволенні даного клопотання.

Щодо клопотання відповідача про залучення співвідповідача у справі, суд відмічає таке.

Відповідно до положень ч.3 ст.48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч.4 ст.48 КАС України).

Необхідно відмітити, що спірним у межах правовідносин, що розглядаються є не виплата позивачу додаткової винагороди збільшеної до 100000,00 грн за період перебування ОСОБА_1 з 16.07.2022 по 16.11.2022 у відряджені до Оперативного тактичного угрупування "СУМИ".

Відповідно до пункту 8 розділу І Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам (далі - Порядок №260) грошове забезпечення виплачується за місцем перебування військовослужбовців на грошовому забезпеченні на підставі наказу командира (начальника, керівника) (далі - командир).

Тобто, позивач виконуючи бойові завдання у складі сил та засобів оперативного тактичного угрупування "СУМИ" залишався на грошовому забезпечення військової частини НОМЕР_1 .

Крім того, до позовної заяви позивачем долучено довідку військової частини НОМЕР_1 від 12.06.2023 №65 про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, яка містить посилання на підстави видачі такої довідки, а саме бойове розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 від 14.07.2022 №610/дск, наказ командира оперативно-тактичного угрупування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 18.12.2022 №253 та накази командира військової частини НОМЕР_1 №184 від 16.07.2022 та №309 від 18.11.2022.

Суд зауважує, що відповідач не ставить під сумнів оригінальність поданих позивачем документів.

Також, згідно ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (ч.2 ст.80 КАС України).

Проте, в порушення зазначеної норми відповідачем не зазначено, які заходи ним вживались для отримання документів та які обставини унеможливлюють отримання таких документів відповідачем самостійно.

Із урахуванням наведених правових норм клопотання відповідача про залучення співвідповідача та витребування доказів не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Відмовити Військовій частині НОМЕР_1 у задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, залучення співвідповідача та витребування документів.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://adm.lv.court.gov.ua/sud1370/.

Ухвалу надіслати сторонам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Морська Г.М.