Справа № 320/33382/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 травня 2024 року № 320/33382/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Колеснікової І.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження клопотання Державної судової адміністрації України про залучення третіх осіб в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Шостого апеляційного адміністративного суду

Державної судової адміністрації України

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Шостого апеляційного адміністративного суду, Державної судової адміністрації України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Позов мотивовано тим, що позивач працювала на посаді судді Шостого апеляційного адміністративного суду. Позивач зауважує, що за період з січня 2021 року по 11.07.2023 року нарахування та виплата їй суддівської винагороди здійснювались виходячи із прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді в розмірі 2102 грн. У вказаний період відповідач Державна судова адміністрація України, як головний розпорядник коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів, недостатньо фінансував видатки Шостого апеляційного адміністративного суду на оплату праці для забезпечення реальної потреби, згідно статті 7 Законів України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», «Про Державний бюджет України на 2022 рік», «Про Державний бюджет України на 2023 рік». Відтак, у період з січня 2021 року по 11 липня 2023 року відповідач нарахував позивачеві суддівську винагороду, для визначення суми якої використовувалася величина під назвою «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб», розмір якого визначається у Законах України про Державний бюджет України на вказані роки для визначення базового розміру посадового окладу судді, починаючи з 01.01.2021 року по 11.07.2023 року включно. Разом з тим, відповідно до приписів спеціального законодавства Шостий апеляційний адміністративний суд, на переконання позивача, повинен був нарахувати їй суддівську винагороду, враховуючи розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», станом на 01.01.2021 року в розмірі 2270,00 гривень, встановлений статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», станом на 01.01.2022 року в розмірі 2481,00 гривня, встановленого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», станом на 01.01.2023 року в розмірі 2684,00 гривні. Внаслідок цього розмір винагороди позивача не відповідає розміру, установленому спеціальним Законом, у зв?язку із чим вона не погоджується із сумою нарахованої та виплаченої йому суддівської винагороди та вважає, що відповідачі порушили її право на належне матеріальне забезпечення. З огляду на викладене позивач звернувся з даним позовом до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Від Державної судової адміністрації України надійшло клопотання про залучення до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Міністерство фінансів України та Кабінет Міністрів України.

Клопотання мотивоване тим, що Міністерство фінансів України відповідає за складання Бюджетної декларації та проекту закону про Державний бюджет України, визначає основні організаційно-методичні засади бюджетного планування, що використовуються для розроблення Бюджетної декларації та проекту Державного бюджету України. Для підготовки проекту Державного бюджету України Міністерство фінансів України розробляє і доводить до головних розпорядників бюджетних коштів інструкції з підготовки бюджетних запитів у терміни, визначені Міністерством фінансів України. Тобто Міністерство фінансів України доводить до головних розпорядників коштів державного бюджету інструкції з підготовки бюджетних пропозицій та орієнтовні граничні показники видатків державного бюджету. Відтак, питання виділення з державного бюджету бюджетних коштів вирішується тільки Міністерством фінансів України.

В частині мотивів залучення Кабінету Міністрів України, як третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, представник відповідача посилається на вимоги статті 20 Закону України «Про Кабінет Міністрів України».

Вирішуючи клопотання про залучення третіх осіб, суд виходить з такого.

Згідно частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У частині 4 статті 49 КАС України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно частини 5 статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З аналізу наведених норм статті 49 КАС України слідує, що підставою для залучення особи до участі у справі як третьої особи є наявність реальної можливості впливу рішення суду, яке буде ухвалене за результатами розгляду такої справи, на права чи обов`язки особи, при цьому суду слід чітко з`ясувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Заявником не обґрунтовано яким чином рішення суду, що буде ухвалено у цій справі, може вплинути на права, законні інтереси та обов`язки Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Суд зазначає, що відносини між Державною судовою адміністрацією України, Міністерством фінансів України та Кабінетом Міністрів України щодо надання бюджетних асигнувань, затвердження і виконання кошторису тощо за своєю правовою природою є бюджетними правовідносинами, які виникають між учасниками бюджетного процесу стосовно реалізації їхніх бюджетних повноважень (прав та обов`язків з управління бюджетними коштами), та які безпосередньо не стосуються спірних правовідносин і не впливають на виконання рішення суду за результатом розгляду цього спору.

Відтак, враховуючи приписи статті 49 КАС України та предмет спору, суд вважає, що у зв`язку з прийняттям судового рішення в цій справі, Міністерство фінансів України та Кабінет Міністрів України, не буде наділено новими правами чи покладено на них нового обов`язку, або змінено їх наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для залучення таких особи до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів.

Бюджетні правовідносини, які виникають між учасниками бюджетного процесу стосовно реалізації їхніх бюджетних повноважень (прав та обов`язків з управління бюджетними коштами), безпосередньо не стосуються позивача, що свідчить про відсутність підстав для залучення державних органів до участі у цій судовій справі.

Керуючись статтями 9, 49, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Державної судової адміністрації України про залучення до участі у справі третіх осіб залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.