Справа № 400/13411/23
Суддя: Мельник О.М.
Дата ухвалення: 2024-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2024 р. № 400/13411/23
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Мельника О.М., за участю секретаря судового засідання Шакіної А.В. розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального провадження адміністративну справу

за позовомДержавного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Миколаївське лісомисливське господарство" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", вул. Ганни Дівіної, 2-В,м. Миколаїв,54031,

до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Лягіна, 6,м. Миколаїв,54001,

провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 03.08.2023 року № 06,

ВСТАНОВИВ:

Державне спеціалізоване господарське підприємство Ліси України в особі філії Миколаївське лісомисливське господарство (правонаступник Очаківського ЛГ) звернулось до адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №06 від 03.08.2023.

Позовні вимоги мотивовані тим, що контролюючий орган неправомірно застосував санкції за порушення, які виникли у період з 01.01.2017 до 03.02.2022, що суперечить пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України. Оскільки, відповідачем були допущені порушення законодавства щодо проведення перевірки, а саме копія наказу про проведення документальної виїзної перевірки та направлення були вручені 04.02.2022, тобто під час перевірки, а не до її початку. Також позивач не погоджується із застосованим контролюючим органом розміром штрафних санкцій, посилаючись на те, що на момент прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення санкції, визначені пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР до 01 січня 2022 року були передбачені в розмірах: 10 % вартості проданих з порушеннями, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше; 50 % вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за кожне наступне вчинене порушення, а з 01.01.2022 до 01.10.2023 законодавець звільнив від відповідальності, крім відповідальності за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів здійснення діяльності з купівлі/продажу іноземної валюти, діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.

Ухвалою суду від 03.11.2023 року відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін до судового засідання.

17.11.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Згідно якого Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, в задоволенні позову просить відмовити. Заперечення відповідача мотивовані тим, що контролюючим органом завірена копія наказу про початок проведення перевірки була вручена відповідно до вимог чинного законодавства до початку проведення такої перевірки. Штрафні санкції за результатами перевірки в періоді з з 01.01.2017 до 03.02.2022 щодо здійснення розрахункових операцій без застосування розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій та без видачі розрахункових квитанцій встановленої форми на повну суму проведеною операції до 01.10.2023 не були застосовані з урахуванням пункту 12 розділу ІІ Прикінцеві положення Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зі змінами та доповненнями, який діяв в період з 03.03.2022 по 31.07.2023, та згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, санкції за порушення вимог Закону №265/95-ВР не застосовувались. Відповідач вказує на те, що відповідно до п. 1 ст. 17 Закону України №265/95-ВР, що діяв на момент прийняття контролюючим органом оскаржуваного повідомлення-рішення (03.08.2023) штрафні санкції становили відповідно: 100 % вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше; 150 % вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за кожне наступне вчинене порушення.

Тобто, незалежно від періоду вчинення порушень, застосовуються штрафні санкції в чинних розмірах, встановлених п. 1 ст. 17 Закону України №265/95-ВР на дату прийняття повідомлення-рішення.

Від позивача надійшла письмова відповідь на відзив, позовні вимоги позивач підтримує в повному обсязі з викладених у позові підстав та мотивів.

26.01.2024 року від позивача до суду надійшли додаткові пояснення у справі, які позивач просив врахувати суд при винесенні рішення по справі.

Розглянувши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

На підставі направлень від 01.02.2022 № 243/14-29-07-10, №244/14-29-07-10, виданих Головним управлінням ДПС у Миколаївській області в зв`язку з прийнятим рішенням про припинення юридичної особи ), про що внесено запис до ЄДР, та на підставі наказу Головного управління ДПС у Миколаївській області № 129-п від 31.01.2022, проведено документальну позапланову виїзну перевірку (, скорочене найменування ДП Очаківське ЛГ) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, за період з 01.01.2017 по 03.02.2022, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 по 03.02.2022, відповідно до затвердженого плану документальної перевірки.

Копію наказу контролюючого органу вручено 04.02.2022 голові комісії з припинення ДП Очаківське ЛГ ОСОБА_1 . З направленнями на право проведення перевірки від від 01.02.2022 № 243/14-29-07-10, №244/14-29-07-10, ознайомлено під підпис 04.02.2022 голову комісії з припинення ДП ОЧАКІВСЬКЕ ЛГ, ОСОБА_1 . Перевірка проводилась з 04.02.2022 по 17.02.2022.

За результатами перевірки складено акт документальної позапланової виїзної перевірки від 24.02.2022 №6/14-29-07-06/00993567, який вручено платнику особисто.

Штрафні санкції за результатами перевірки стосовно реалізації відстрільних карток застосування розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій та без видачі розрахункових квитанцій встановленої форми на повну суму проведеної операції1105302,50 грн., до 01.08.2023 не були застосовані з урахуванням пункту 12 розділу ІІ Прикінцеві положення Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зі змінами та доповненнями (далі Закон України № 265/95-ВР), який діяв в періоді з 03.03.2022 до 31.07.2023, та згідно якого тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, санкції за порушення вимог Закону № 265/95-ВР не застосовувались.

Відповідачем відповідно до п. 1 ст. 17 Закону України №265/95-ВР, що діяв на момент прийняття контролюючим органом оскаржуваного повідомлення-рішення (03.08.2023) штрафні санкції до позивача застосовані відповідно в таких розмірах:100 % вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше; 150 % вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за кожне наступне вчинене порушення.

В оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні податковий орган посилається, як на підставу прийняття податкового повідомлення-рішення на ст. 54, 57, 86, 353, 354 Податкового Кодексу України і при цьому зазначає, що прийняте рішення не стосується податкового законодавства.

Пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України (в редакції чинній на момент винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення), за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Відповідач зазначає, що пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України не відноситься до порушення вимог Закону України №265/95-ВР, який є спеціальним Законом і не відноситься до податкового законодавства.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Предмет адміністративного позову між позивачем та відповідачем врегульований положеннями Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06.07.1995 (надалі- Закон №265/95-ВР), Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, які справляються в

Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з пунктом 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності).

У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Відповідно до пункту 86.5. статті 86 ПК України акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).

Підписання акта (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.

Підставою для проведення перевірки Головним управлінням ДПС у Миколаївській області визначено 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, пп. 78.1.7 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82, з урахуванням вимог п.102.1 ст.102, пп.69.2, пп.69.9 п.69 підрозділу 10 Інші перехідні положення розділу ХХ Податкового Кодексу України з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, за період з 01.01.2017 по 03.02.2022, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 по 03.02.2022, тобто перевірка провадилася у зв`язку з прийнятим рішенням про припинення юридичної особи Державного підприємства Очаківське лісове господарство.

З врахуванням положень п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України копію наказу про проведення документальної позапланової виїзної перевірки вручено під підпис до початку перевірки.

Також, в акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки від 24.02.2022 №6/14-29-07-06/00993567 викладено, що копію наказу на проведення документальної виїзної перевірки вручено до початку перевірки.

Тобто, перевірка розпочалась вже після отримання платником копії наказу та ознайомлення під підпис голову комісії з припинення ОСОБА_1 , з направленнями на право проведення перевірки.

Відповідно до п. 78.4 ст. 78 Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями (далі Податковий кодекс України) про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 Податкового Кодексу України, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки. Відповідно до п. 78.5 ст. 78 Податкового Кодексу України допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, посадові особи податкового органу діяли в межах своїх повноважень з дотриманням вимог Податкового кодексу України, а саме: перед початком перевірки платнику податків була вручена завірена копія наказу про проведення перевірки з усіма реквізитами, що передбачені Податковим кодексом; перед початком перевірки платнику податків були пред`явлені направлення непроведення перевірки з усіма реквізитами, що передбачені Податковим кодексом; при пред`явленні направлень платнику податків посадові особи платника податків розписалися у направленнях із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення з направленнями та розписались в отриманні особисто копії наказу на проведення перевірки.

Тільки після виконання вищезазначених дій посадові особи податкового органу були допущені до проведення документальної виїзної перевірки і фактично розпочали перевірку.

Таким чином, суд погоджується з доводами відповідача, що контролюючим органом були дотримані положення чинного законодавства щодо порядку призначення та проведення перевірки.

Згідно висновку Верховного Суду у постанові від 31 січня 2024 року у справі № 440/6483/22, спірність питання щодо застосування розміру штрафних (фінансових) санкцій має досліджуватися після встановлення складу правопорушення (правопорушень), за яке (які) ці санкції застосовуються.

Як вбачається з акту перевірки, 24.02.2022 №6/14-29-07-06/00993567 Відповідачем встановлено порушення - п.п. 1, 2 ст. 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в частині проведення розрахунків із споживачами з надання різних послуг в періоді з 18.03.2017 року по 31.12.2021 року на суму 5266,00 грн. без застосування реєстратора розрахункових операцій, без роздрукування та без видачі особам, які платили за споживчі послуги, розрахункових документів.

А також, п.п. 1, 2, 5,6 ст. 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, п. 25 Постанови КМУ від 23.08.2000 №1366 «Про забезпечення реалізації статті 10 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» в частині проведення розрахунків із споживачами з реалізації відстрільних карток на полювання різної дичини на суму 1105302,50 грн. застосування розрахункової книжки (КОРО) та без видачі особам, які платили за послуги, розрахункових документів.

Головним управління ДПС у Миколаївській області на підставі акту перевірки винесено спірне податкове повідомлення-рішення №06 від 03.08.2023, яким застосовано штрафні санкції на суму 1654327,75 грн. (перше порушення вчинене 19.07.2017 року на суму 1620,00, сума наступних вчинених порушень 3646,00 грн., розмір санкції застосовано за перше вчинене порушення 100 відсотків, за подальші 150 відсотків, а також за перше порушення вчинене 30.08.2017 року на суму 3700,00, сума наступних вчинених порушень 1101602,50 грн., в тому числі вчинені з 01.01.22 по день закінчення перевірки 5910,00 грн, сума санкції застосовано за перше вчинене порушення 100 відсотків, за подальші 150 відсотків.

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995 року (далі Закон № 265/95-ВР, тут в редакції станом на 01.01.2017 року та по 31.07.2020 року) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції;

- у разі незастосування реєстраторів розрахункових операцій у випадках, визначених цим Законом, проводити розрахунки з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки з додержанням встановленого порядку їх ведення, крім випадків, коли ведеться облік через електронні системи прийняття ставок, що контролюються у режимі реального часу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів;

- забезпечувати зберігання використаних книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок протягом трьох років після їх закінчення.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 9 Закону № 265/95-ВР (в редакції станом на 01.01.2017 року та по 18.07.2017 року) реєстратори розрахункових операцій та розрахункові книжки не застосовуються при здійсненні торгівлі продукцією власного виробництва (крім технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту) підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, крім підприємств торгівлі та громадського харчування, у разі проведення розрахунків у касах цих підприємств, установ і організацій з оформленням прибуткових і видаткових касових ордерів та видачею відповідних квитанцій, підписаних і завірених печаткою у встановленому порядку.

Законом № 1982-VIII від 23.03.2017 року, який набрав чинності 19.07.2017 року, у пункті 1 статті 9 Закону № 265/95-ВР слова «і завірених печаткою у встановленому порядку» замінено словами «уповноваженою особою відповідного суб`єкта господарювання».

Законом № 2628-VIII від 23.11.2018 року, який набрав чинності 01.01.2019 року, у статті 9 Закону № 265/95-ВР пункти 1, 6, 8 і 9 після слів «гарантійному ремонту» доповнено словами «а також лікарських засобів та виробів медичного призначення».

Статтею 10 Закону № 265/95-ВР (в редакції станом на 01.01.2017 року та по 19.10.2019 року) передбачено, що перелік окремих форм та умов проведення діяльності у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, яким дозволено проводити розрахункові операції без застосування реєстраторів розрахункових операцій з використанням розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, а також граничний розмір річного обсягу розрахункових операцій з продажу товарів (надання послуг), при перевищенні якого застосування реєстраторів розрахункових операцій є обов`язковим, встановлюються Кабінетом Міністрів України за поданням центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної економічної, фінансової політики. Розрахункові книжки не застосовуються у випадках здійснення підприємницької діяльності, визначених статтею 9 цього Закону.

Пунктом 7 Закону № 128-IX від 20.09.2019 року у статті 10 Закону № 265/95-ВР слова «формування державної економічної, фінансової політики» замінено словами «формування державної економічної політики, формування та реалізацію державної фінансової політики».

Пункт 7 Закону № 128-IX від 20.09.2019 року в частині зміни назви центрального органу виконавчої влади набрав чинності 20.10.2019 року - з дня, наступного за днем опублікування цього Закону (публікація в офіційному виданні 19.10.2019 року).

01.08.2020 року набрав чинності Закон № 128-IX від 20.09.2019 року в частині внесення змін до наведених вище ст.ст. 3, 9, 10 Закону № 265/95-ВР.

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ст. 3, п. 1 ст. 9, ст. 10 Закону № 265/95-ВР (в редакції Закону № 128-IX від 20.09.2019 року, який набрав чинності 01.08.2020 року), суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- у разі незастосування реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій у випадках, визначених цим Законом, проводити розрахунки з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки з додержанням встановленого порядку їх ведення, крім випадків, коли ведеться облік через електронні системи прийняття ставок, що контролюються у режимі реального часу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів;

- забезпечувати зберігання (у разі використання) використаних книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок протягом трьох років після їх закінчення.

Реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій, та розрахункові книжки не застосовуються при здійсненні торгівлі продукцією власного виробництва (крім технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, крім підприємств торгівлі та громадського харчування, у разі проведення розрахунків у касах цих підприємств, установ і організацій з оформленням прибуткових і видаткових касових ордерів та видачею відповідних квитанцій, підписаних уповноваженою особою відповідного суб`єкта господарювання.

Перелік окремих форм та умов проведення діяльності у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, яким дозволено проводити розрахункові операції без застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій з використанням розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, а також граничний розмір річного обсягу розрахункових операцій з продажу товарів (надання послуг), при перевищенні якого застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій є обов`язковим, встановлюються Кабінетом Міністрів України за поданням центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної економічної політики, формування та реалізацію державної фінансової політики. Розрахункові книжки не застосовуються у випадках здійснення підприємницької діяльності, визначених статтею 9 цього Закону.

Згідно п. 25 постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2000 року № 1336 «Про забезпечення реалізації статті 10 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Постанова КМУ № 1336, тут в редакції від 07.10.2014 року), до переліку окремих форм та умов проведення діяльності у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, яким дозволено проводити розрахункові операції без застосування реєстраторів розрахункових операцій з використанням розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій входить надання послуг з видачі дозволів на вилов риби і полювання.

Постановою КМУ № 984 від 18.12.2017 року, яка набрала чинності 20.12.2017 року, абзац другий пункту 25 Постанови КМУ № 1336 викладено в наступній редакції: «Надання послуг з видачі дозволів на право здійснення любительського і спортивного рибальства на засадах спеціального використання водних живих ресурсів та на добування мисливських тварин (ліцензія, відстрільна картка).».

Як встановлено спеціалістами Відповідача при перевірці, та не заперечується Позивачем, а тому не підлігає доведенню, протягом перевіряємого періоду ДП "Очаківське ЛГ" зареєстрований 1 РРО, який проводить операцію з приймання готівки за надані послуги та реалізовану продукцію, перевіркою встановлено факти не проведення через РРО розрахункових операцій за готівкові кошти з надання послуг оренди зали та земельного сервітуту, відповідно до наданих до перевірки касових книг та прибуткових касових ордерів за період з 18.03.2017 по 03.02.22 в касу ДП «Очаківське ЛГ» надходили готівкові кошти за надані послуги на суму 5266 грн.

Суд вважає, що відповідач дійшов вірного висновку, що при проведенні розрахунків у касі підприємства за послуги оренди зали та земельного сервітуту, без застосування РРО, ДП "Очаківське ЛГ", порушені вимоги п.п. 1, 2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР.

Крім того, В акті встановлено факти не проведення Позивачем розрахункових операцій через РРО за готівкові кошти з додержанням встановленого порядку їх ведення з реалізації мисливцям відстрільних карток на полювання дичини. Так, згідно наданих до перевірки касових книг та прибуткових касових ордерів за період з 18.03.17 по 03.02.22 до каси Позивача надходили готівкові кошти від кількох лісництв на загальну суму 1105302,50 грн. В ході перевірки на запити не було надано повний перелік документів, та надано пояснення, що КОРО, які зареєстровані в податковому органі не зберіглися, а в період з 01.01.17 по 03.02.22 головним бухгалтером або іншими працівниками підприємства ні яким чином не велися та не заповнювалися.

Таким чином, Позивачем не заперечується факт порушення вимог пунктів 1,2,5,6 ст. 3 Закону № 265/95-ВР.

Позивач заперечує наявність повноважень щодо застосування санкцій за виявлені порушення, а факт порушень не заперечує, та вважає доведеним.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність порушень з боку Позивача вимог пунктів 1,2,5,6 ст. 3 Закону № 265/95-ВР.

Щодо питання наявності у податкового органу підстав для застосування штрафних санкцій згідно Закону № 265/95-ВР та розміру цих санкцій, суд зазначає наступне.

Згідно п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР (в редакції станом на 01.01.2017 року та по 31.07.2020 року) за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту:

- проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг);

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невідповідності у юридичних осіб на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання юридичною особою розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня;

- нероздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

- вчинене вперше - 1 гривня;

- за кожне наступне вчинене порушення - 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим підпунктом, товарів (послуг).

Пунктом 11 Закону № 128-IX від 20.09.2019 року п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР викладено у наступній редакції:

За порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту:

- проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг);

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невідповідності на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня;

- невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

- 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення..

Пунктом 16 цього ж Закону № 128-IX від 20.09.2019 року Прикінцеві положення Закону № 265/95-ВР доповнено п. 11, згідно якого, тимчасово, до 1 жовтня 2020 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах:

- 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Пунктом 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 128-IX від 20.09.2019 року було передбачено, що цей Закон набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім:

- підпунктів 6, 7 та абзацу двадцять другого підпункту 11 пункту 2, абзацу другого підпункту 5 пункту 3 (у частині зміни назв контролюючого органу та центральних органів виконавчої влади), абзаців тринадцятого - шістнадцятого пункту 5 (у частині зміни назви центрального органу виконавчої влади), пункту 7 (у частині зміни назви центрального органу виконавчої влади), пункту 9 (у частині зміни назв центральних органів виконавчої влади), пунктів 11-13 (у частині зміни назви контролюючого органу), абзаців одинадцятого та дванадцятого пункту 15 та пункту 16 (у частині зміни назв контролюючого органу та центрального органу виконавчої влади) підрозділу 1 розділу І цього Закону, які набирають чинності з дня, наступного за днем опублікування цього Закону;

- пункту 10 (щодо доповнення розділом IV-1) та абзаців другого - десятого пункту 15 (щодо викладення в новій редакції статті 25) підрозділу 1 розділу I цього Закону, які набирають чинності з 1 жовтня 2020 року. Закон № 128-IX від 20.09.2019 року опубліковано в офіційному виданні 19.10.2019 року.

Водночас, Законом № 533-IX від 17.03.2020 року, який набрав чинності 18.03.2020 року, до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 128-IX від 20.09.2019 року внесено зміни та визначено, що цей Закон (тобто, Закон № 128-IX) набирає чинності з 1 серпня 2020 року, крім: підпунктів 6, 7 та абзацу двадцять другого підпункту 11 пункту 2, абзацу другого підпункту 5 пункту 3 (у частині зміни назв контролюючого органу та центральних органів виконавчої влади), абзаців тринадцятого - шістнадцятого пункту 5 (у частині зміни назви центрального органу виконавчої влади), пункту 7 (у частині зміни назви центрального органу виконавчої влади), пункту 9 (у частині зміни назв центральних органів виконавчої влади), пунктів 11-13 (у частині зміни назви контролюючого органу), абзаців одинадцятого та дванадцятого пункту 15 та пункту 16 (у частині зміни назв контролюючого органу та центрального органу виконавчої влади) підрозділу 1 розділу І цього Закону, які набирають чинності з дня, наступного за днем опублікування цього Закону; пункту 10 (щодо доповнення розділом IV-1) та абзаців другого - десятого пункту 15 (щодо викладення в новій редакції статті 25) підрозділу 1 розділу I цього Закону, які набирають чинності з 1 січня 2021 року.

Також, в абзаці п`ятому пункту 16 розділу I Закону № 128-IX слова і цифри до 1 жовтня 2020 року замінено словами і цифрами до 1 січня 2021 року.

Таким чином, 01.08.2020 року набрав чинності п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР, згідно якого, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту:

- проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг);

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невідповідності на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня;

- невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

- 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

При цьому, 01.08.2020 року набрали чинності вимоги п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР, згідно яких, тимчасово, до 1 січня 2021 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах:

- 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Законом № 1017-IX від 01.12.2020 року, який набрав чинності 10.12.2020 року, в абзаці першому пункту 11 розділу II Прикінцеві положення Закону № 265/95-ВР слова і цифри до 1 січня 2021 року замінено словами і цифрами до 1 січня 2022 року.

Розмір штрафних санкцій за наведені порушення п 1,2,5,6 ст.3 Закону № 265/95-ВР. передбачений п. 1 ст. 17 цього ж Закону.

При цьому, в період фінансово-господарської діяльності ДП Очаківське лісове господарство з 01.01.2017 року по 03.02.2022 року, при здійсненні якої вчинені наведені порушення, пунктом 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР було передбачено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту:

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- нероздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

- вчинене вперше - 1 гривня;

- за кожне наступне вчинене порушення - 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим підпунктом, товарів (послуг).

Водночас, з 01.08.2020 року діє інша редакція п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР та цей пункт передбачає, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту:

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

- 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

В той же час, з 01.08.2020 року діє п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР, згідно якого, з урахуванням подальших змін до цього пункту, тимчасово, до 1 січня 2022 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах:

- 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Відповідно до п. 56.21 ст. 56 Податкового кодексу України у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

На момент проведення спірної перевірки п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР в частині розмірів штрафів за порушення, які допущені ДП "Очаківське ЛГ", діє в редакції наведених вище змін, які набрали чинності 01.08.2020 року.

Також, на момент проведення спірної перевірки діє п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР, згідно якого, тимчасово, до 1 січня 2022 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах: 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

З розрахунку штрафних санкцій до Акта перевірки встановлено, що контролюючим органом в даному випадку були застосовані штрафні санкції у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Відповідач посилається на пункт 11 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, згідно якого, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

При цьому, відповідач не застосував взагалі положення п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР щодо зменшеного розміру штрафу, посилаючись на те, що ці положення Закону № 265/95-ВР стосуються періоду саме застосування штрафних санкцій до 01.01.2022 року, однак, у спірному випадку штрафні санкції застосовані 03.08.2023 року.

В свою чергу, позивач посилається на необхідність застосування розміру штрафу згідно п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР за весь період встановлених порушень, а також на дію мораторію на застосування штрафних санкцій під час карантину.

У період фінансово-господарської діяльності ДП Очаківське лісове господарство, при здійсненні якої встановлені порушення Закону № 265/95-ВР, за які застосовані штрафні санкції, з 01.01.2017 року по 03.02.2022 року, розмір фінансової санкції згідно п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР визначався (обчислювався) з кількості разів допущених порушень протягом певного періоду часу - протягом календарного року та складав 1 грн. за вчинене порушення вперше, 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим підпунктом, товарів (послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

В свою чергу, згідно п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР, який діє в редакції з 01.08.2020 року та застосований відповідачем до порушень позивача, вчинених з 24.03.2017 року по 31.07.2020 року, розмір фінансової санкції згідно п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР визначався (обчислювався) з кількості разів допущених таких порушень, встановлених в ході перевірки, а не протягом календарного року, а також частково змінено склад порушень, та розмір санкції становив 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше, 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Статтею 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99 у справі № 1-7/99, за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього.

Враховуючи, що п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР, який діє в редакції з 01.08.2020 року, змінено розмір штрафу у бік збільшення: за перше порушення з 1 грн. до 100% вартості проданих з порушеннями товарів (робіт, послуг), за наступні порушення з 100% до 150% вартості проданих з порушеннями товарів (робіт, послуг), а також частково змінено склад порушень і порядок обчислення кількості разів допущених порушень, який до цього часу визначався (обчислювався) з кількості разів допущених порушень протягом певного періоду часу - протягом календарного року, колегія суддів приходить до висновку, що до періоду фінансово-господарської діяльності ДП Вознесенське лісове господарство, при здійсненні якої встановлені порушення Закону № 265/95-ВР, за які застосовані штрафні санкції, з 24.03.2017 року по 31.07.2020 року, має бути застосовані положення п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР щодо розміру, порядку та умов настання відповідальності, які діяли у цей період, а не набрали чинності 01.08.2020 року та діяли на момент застосування штрафних санкцій.

В свою чергу, до порушень, вчинених ДП Очаківське лісове господарство з 01.08.2020 року по 30.12.2020 року, підлягає застосуванню положення п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР в редакції Закону № 128-IX від 20.09.2019 року щодо порядку та умов настання відповідальності, однак, в частині розміру штрафу з урахуванням п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР, який також набрав чинності 01.08.2020 року та який передбачав зменшений розмір штрафу.

Доводи позивача про необхідність визначення розміру штрафних санкцій на підставі п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР за весь період, за який встановлені спірні порушення, а так само і доводи відповідача щодо взагалі не врахування цих вимог п. 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР ґрунтуються на помилковому тлумаченні цих норм та без урахування періоду їх набрання чинності, періоду діяльності підприємства, за який застосовані санкції.

Крім того, при застосуванні до ДП Очаківське лісове господарство у 2023 році штрафні санкції за порушення, вчинені ним протягом 2018-2022 років, відповідач мав врахувати встановлені законодавчі обмеження на застосування штрафних санкцій, які діяли, як в період карантину, так і під час воєнного стану.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, установлено з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на всій території України карантин.

Дію карантину, встановленого цією Постановою, продовжено на всій території України згідно з Постановами КМУ № 392 від 20.05.2020 року, № 500 від 17.06.2020 року, № 641 від 22.07.2020 року, № 760 від 26.08.2020 року, № 956 від 13.10.2020 року, № 1236 від 09.12.2020 року (карантин діяв протягом періоду застосування штрафних санкцій, зокрема, до 28 лютого 2021 року).

18.03.2020 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) № 533-IX від 17.03.2020 року.

Законом № 533-IX від 17.03.2020 року доповнено підрозділ 10 розділу XX ПК України пунктом 52-1, згідно якого, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

- порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

- відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

- порушення правил обліку, виробництва та обігу пального або спирту етилового на акцизних складах, що застосовуються на загальних підставах;

- порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Законом № 540-IX від 30.03.2020 року, який набрав чинності 02.04.2020 року, абзац четвертий пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України замінено шістьма новими абзацами такого змісту:

порушення вимог законодавства в частині:

- обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

- цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

- обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

- здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

- здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку..

Законом № 591-IX від 13.05.2020 року, який набрав чинності 29.05.2020 року, до абзацу першого пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України внесено зміни та в абзацах першому і одинадцятому пункту 52-1 слова та цифри по 31 травня 2020 року замінено цифрами та словами 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

За наведеного правового регулювання, суд погоджується з доводами позивача, що за порушення Закону № 265/95-ВР, вчинені ДП Очаківське лісове господарство за період з 01.03.2020 року по 30.12.2021 року, у податкового органу відсутні підстави для застосування штрафних санкцій з огляду на встановлену пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України заборону на застосування штрафних санкцій у цей період період дії карантину.

Посилання відповідача на неможливість застосування до спірних правовідносин положень пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України, оскільки вони встановлюють заборону застосування в період карантину штрафних санкцій за порушення виключно податкового законодавства, а Закон № 265/95-ВР не відноситься до податкового законодавства та є спеціальним законом, який визначає порядок та умови застосування штрафних санкцій за порушення цього Закону, суд вважає необґрунтованими.

Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України, з урахуванням змін внесених Законом № 540-IX від 30.03.2020 року, який набрав чинності 02.04.2020 року, визначає виключний перелік порушень вимог законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину.

Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України містить перелік порушень, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину, не лише на підставі ПК України, а і інших законів.

Однак, до переліку порушень вимог законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину, не відноситься порушення Закону № 265/95-ВР.

Таким чином, відповідачем протиправно застосовані до ДП Очаківське лісове господарство штрафні санкції за порушення Закону № 265/95-ВР, вчинені за період з 01.03.2020 року по 30.12.2021 року в період дії карантину та в період дії заборони на застосування штрафних санкцій.

Крім того, у даній справі підлягають врахуванню і ті обставини, що спірна перевірка проведена в період дії в Україні воєнного стану, а тому, підлягає дослідженню питання щодо наявності підстав для застосування штрафних санкцій за порушення Закону № 265/95-ВР в період воєнного стану.

Так, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває по теперішній час.

Спірна перевірка призначена на підставі наказу ГУДПС у Миколаївській області від 22.01.2022 року № 129-п та проведена в період з 04.02.2022 року по 17.02.2022 року.

Оформлення результатів перевірок регулюється ст. 86 ПК України, який станом на момент проведення спірної перевірки діє у наступній редакції.

Згідно п.п. 86.1, 86.3, 86.7, 86.8 ст. 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Акт перевірки не може розглядатися як заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків.

Довідка перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати і є носієм доказової інформації про невстановлення фактів порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).

У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Матеріали перевірки - це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до абзацу другого підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів перевірок, що проводяться контролюючими органами, визначеними підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та надання заперечень до них визначається Митним кодексом України.

Акт (довідка) документальної виїзної перевірки, що визначено статтями 77 і 78 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).

У разі відмови платника податків або його законних представників від підписання акта (довідки) посадовими особами контролюючого органу складається відповідний акт, що засвідчує факт такої відмови. Один примірник акта або довідки про результати виїзної планової чи позапланової документальної перевірки у день його підписання або відмови від підписання вручається або надсилається платнику податків чи його законному представнику у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відмова платника податків або його законних представників від підписання акта перевірки або отримання його примірника не звільняє платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання.

У разі відмови платника податків або його законних представників від отримання примірника акта або довідки про результати перевірки або неможливості його вручення та підписання у зв`язку з відсутністю платника податків або його законних представників за місцезнаходженням такий акт або довідка надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. У зазначених у цьому абзаці випадках контролюючим органом складається відповідний акт.

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складення акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до статті 60 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

За результатами проведеної документальної виїзної перевірки ДП Очаківське ЛГ складено акт від 24.02.2022 року №6/14-29-07-06/00992533, примірник якого отримано головою комісії з припинення ОСОБА_1 22.02.23 року, про що вона особисто розписалась.

Висновки акту в досудовому порядку не оскаржувались.

Таким чином, на підставі акту від 24.02.2022 року №6/14-29-07-06/00992533 про результати документальної виїзної перевірки ДП Очаківське лісове господарство, податковий орган мав повноваження прийняти податкове повідомлення-рішення протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, тобто, у спірному випадку до 15.03.2022 року.

Законом № 2118-IX від 03.03.2022 року, який набрав чинності 07.03.2022 року, розділ II Прикінцеві положення Закону № 265/95-ВР доповнено пунктом 12 такого змісту: 12. Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, санкції за порушення вимог цього Закону не застосовуються.

Законом № 2120-IX від 15.03.2022 року, який набрав чинності 17.03.2022 року, у розділі II Прикінцеві положення Закону № 265/95-ВР пункт 12 доповнено словами крім санкцій за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів.

З огляду на викладене, станом на момент проведення спірної перевірки (з 04.02.2022 року по 17.02.2022 року), складання акту за її результатами (24.02.2022 року) та у період, протягом якого податковий орган мав повноваження на прийняття ППР за наслідками цієї перевірки, у відповідача взагалі були відсутні підстави для застосування санкцій за порушення Закону № 265/95-ВР, незалежно від періоду їх вчинення, крім санкцій за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів.

Так, Законом № 3219-IX від 30.06.2023 року, який набрав чинності 01.08.2023 року, у розділі II Прикінцеві положення Закону № 265/95-ВР пункт 12 викладено в такій редакції:

12. Суб`єкти господарювання звільняються від відповідальності за порушення вимог цього Закону, вчинені ними у період з 1 січня 2022 року до 1 жовтня 2023 року, крім відповідальності за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів, здійснення діяльності з купівлі/продажу іноземної валюти, діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа Проніна проти України, рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Висновки суду відповідають правовій позиції, яка викладена в постанові Верховного Суду від 11 січня 2024 року у справі № 420/12275/22, згідно якої, в період дії на території України воєнного стану податковий орган до 17 березня 2022 року взагалі не міг застосовувати до суб`єктів господарювання санкції, передбачені Законом № 265/95-ВР, а з 17 березня 2022 року набув повноважень на застосування таких санкцій лише у випадку порушення порядку здійснення розрахункових операцій, предметом яких була реалізація підакцизних товарів. ВС зазначив, що у період з 17 березня 2022 року по 01 серпня 2023 року під дію мораторію, впровадженого Законом № 2120-IX, не підпадали порушення, які стосуються безпосередньо правил здійснення розрахункових операцій, які були пов`язані із реалізацією підакцизних товарів.

Таким чином, оцінивши доводи позивача з посиланням на фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а податкове повідомлення-рішення від №06 від 03.08.2023 підлягає скасуванню.

Судові витрати розподіляються на підставі ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Миколаївській області від 03.08.2023 року №06.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Лягіна, 6,м. Миколаїв,54001 ) на користь Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Миколаївське лісомисливське господарство" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (вул. Ганни Дівіної, 2-В,м. Миколаїв,54031 ) судові витрати в розмірі 24814,91 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.М. Мельник

Рішення складено в повному обсязі 13.05.24