Справа № 520/6885/24
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

30 квітня 2024 р. Справа № 520/6885/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заічко О.В.,

при секретарі судового засідання Штангей Ю.А.,

за участі представників сторін:

позивача Тимошенко В.М.,

відповідача 1 Гвоздецька О.М.,

відповідача 2 - не з`явився,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, 1/29,м. Харків, 61052, ), Національного агентства з питань запобігання корупції (бульв. Миколи Міхновського, б. 28, м. Київ, 01103, ) про поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати порушеним конституційне право позивача ОСОБА_1 , визначеного статтею 43 Конституції України на підставі неконституційних положень ч. 2 ст. 52 Закону України № 1700-VII «Про запобігання корупції»;

- зобов`язати відповідача поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області за рівноцінною посадою та спеціальному званні;

- зобов`язати Національне агенство з питань запобігання корупції видалити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або повязані з корупцією правопорушення відомості від 10.12.2019 відносно ОСОБА_1 , внесені на підставі рішення Харківського апеляційного суду від 03.12.2019 по справі № 953/17271/19.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.04.2024 підготовче засідання в справі призначене на 30.04.2024 о 15:45 год в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду.

У судовому засіданні, призначеному на 30.04.2024, судом було поставлено на обговорення клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з тим, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

Представнику позивача в судовому засіданні запропоновано надати пояснення про поважність причини, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду з відповідним позовом.

Представник позивача пояснень в обґрунтування поважності причин пропуску строку до суду не надав, у судовому засіданні, призначеному на 30.04.2024, зазначив, що причини пропуску строку є поважними, оскільки він не був обізнаний щодо строків звернення до суду.

Представник відповідача просив суд залишити позов без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

За правилами ч.ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, з аналізу вказаних приписів КАС України слідує, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, при визначенні початку перебігу строку для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналась або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, або бездіяльності), а не коли така особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

За загальним правилом обчислення строків звернення до суду здійснюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Верховний Суд у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 813/3756/17 досліджував питання строків звернення до адміністративного суду. Так, суд зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом ГУНП в Харківській області від 06.12.2019 № 416 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за пунктом 10 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення).

Підставою для прийняття зазначеного наказу стала постанова Київського районного суду м. Харкова від 25.09.2019 по справі № 953/17271/19, залишена без змін постановою Харківського апеляційного суду від 03.12.2019, відповідно до якої ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн в дохід держави.

Відповідно до судових рішень, ОСОБА_1 в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, в результаті чого був складений протокол про адміністративне правопорушення за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У подальшому, рішенням Конституційного суду України від 27.10.2020 у справі № 1- 24/2020(393/20) частину 2 статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції» визнано такою, що не відповідає Конституції України, та дія цієї норми втратила чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо відновлення інституційного механізму запобігання корупції» від 15.12.2020 № 1079-IX (далі по тексту Закон № 1079-IX) частина 2 статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції» була виключена (Закон набрав чинності з 30.12.2020). Тобто частина 2 статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції» втратила чинність з 30.12.2020.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно частиною 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд встановив, що у випадку, який склався, фактично підставою позову, тобто обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо права та охоронюваного законом інтересу, є саме незгода позивача з його звільненням з публічної служби.

Наведене свідчить, що спірні правовідносини, які склались у цій справі, спрямовані саме на захист прав позивача щодо проходження публічної служби.

Отже, строк звернення заявника до суду розпочався з 31.12.2020 (30.12.2020 Закон № 1079-IX набрав чинності) та закінчився 31.01.2021.

ОСОБА_1 був обізнаний про виключення Законом № 1079-IX частини 2 статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції», що підтверджується власноручно викладеною позицією в своїй позовній заяві від 10.08.2023 (справа № 520/21693/23).

Отже, беручи за відлік дату ознайомлення позивача з цим Законом, то строк звернення з позовною заявою розпочався з 10.08.2023 (з моменту подання позову) та закінчився 10.09.2023, однак ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом лише 15.03.2024, тобто з пропущенням місячного строку на звернення до суду.

У контексті наведеного слід зазначити, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13 грудня 2011 року у справі № 17-рп/2011 визначив, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

В аспекті наведеного суд також вважає за доцільне зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки ж звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

При цьому підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги).

Враховуючи викладене, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Тобто, поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 06 квітня 2021 року у справі №823/2363/18, досліджуючи питання поважності причин строку звернення до суду, дійшов висновку, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Разом з цим, Верховний Суд у зазначеній постанові звернув увагу, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

У контексті наведеного, слід зазначити, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводити обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду. Особа, яка заявляє клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Тобто, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися.

За таких обставин суд зазначає про те, що позивач пропустив строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи пропуск встановленого законом місячного строку звернення до суду з цим позовом, висновок суду, викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі про те, що визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, відсутність інших підстав для визнання причин пропуску такого строку поважними, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, а саме - про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, 1/29,м. Харків, 61052, ), Національного агентства з питань запобігання корупції (бульв. Миколи Міхновського, б. 28, м. Київ, 01103, ) про поновлення на посаді - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, 1/29,м. Харків, 61052, ), Національного агентства з питань запобігання корупції (бульв. Миколи Міхновського, б. 28, м. Київ, 01103, ) про поновлення на посаді - залишити без розгляду. .

Ухвала набирає законної сили після підписання, проте, може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 06 травня 2024 року.

Суддя Заічко О.В.