Справа № 360/1507/23
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2024-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року справа №360/1507/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сіваченка І.В., суддів: Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2024 року (повне судове рішення складено 27 лютого 2024 року у м. Дніпро) справі № 360/1507/23 (суддя в І інстанції Захарова О.В.) за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

УСТАНОВИВ:

22 грудня 2023 року до суду звернувся ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 з позовом до Головного управління Національної поліції в Луганській області з такими позовними вимогами:

1) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 24.11.2023 № 1910 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого сержанта поліції ОСОБА_2 » в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 04.12.2023 № 299 о/с «По особовому складу» в частині звільнення поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції;

3) поновити позивача на службі в поліції на посаді поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 з 05.12.2023;

4) стягнути з відповідача суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 05.12.2023 до дня ухвалення рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з 17.08.2012, в НПУ з 07.11.2015, з липня 2022 року на посаді поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області.

За час служби неодноразово заохочувався керівництвом за сумлінну службу, нагороджений відзнакою за участь в АТО, виключно позитивно характеризується керівництвом ГУНП по місту несення служби та побуті, відповідально та дисципліновано виконував свої посадові обов`язки, дотримувався положень і норм Законодавства України, нормативно правових актів.

Наказом ГУНП в Луганській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого сержанта поліції ОСОБА_2 » від 24.11.2023 №1910 за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п.1, п.п.3, п.п.4, п.п.5, п.п.12 п.п.13, п. 2.19, розділу II посадової інструкції, що виразилося у перебування на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0121541) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби поліції.

Наказом ГУНП в Луганській області по особовому складу від 04.12.2023 № 299 о/с поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0121541) звільнено зі служби в поліції з 04.12.2023 на підставі ст.77 ч.1 п.6 Закону України «Про Національну поліцію».

Позивач вважав, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим, і відповідачу необхідно було врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків, рівень кваліфікації та, з урахуванням встановлених обставин, дослідити необхідність накладення дисциплінарного стягнення, а в разі його накладення - обґрунтувати необхідність застосування конкретного його виду.

Таким чином, відповідачем не дотримано принципу пропорційності при визначенні позивачу дисциплінарного стягнення, тобто притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, та також звільнення відбулося з порушенням процедури.

Так, представник позивача вказав, що з висновком службового розслідування за фактом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння він ознайомлений не був, чим було порушено його права.

02.11.2023 працівниками ГУНП в Луганській області було встановлено факт перебування на службі позивача з ознаками алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим йому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням технічного приладу Drager Alcotest, за результатами якого встановлено 0,45 %.

Представник позивача звертав увагу, що він пройшов тест на алкогольне сп`яніння у неробочий час, тобто о 07-32, робочий час починається о 08-00.

Відповідно до роздрукованого тексту з Drager Alcotest 6810, на який посилається відповідач, тестування на алкоголь позивача проведено з грубим порушенням наказу від 09.11.2015 № 1452/735, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858 «Про затвердження Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» та інструкції про порядок застосування спеціального технічного засобу DRAGER ALCOTEST 6810, а саме: за його змістом з роздрукованого тексту (тест-710) не указано місце проведення тесту.

За змістом з роздрукованого тексту (тест-710) відомо, що останнє калібрування проводилося 06.08.2020.

Відповідно до інструкції по експлуатації алкотестера Drager Alcotest 6810, який використовувався для проведення перевірки на стан сп`яніння позивача, його калібровка повинна проводитись не рідше одного разу за 6 місяців.

Однак, згідно даних тесту № 710 остання калібровка алкотестеру Drager Alcotest- 6810 (прилад №ARHJ-0820) проводилася 06.08.2020. Тобто, даний прилад використовувався 02.11.2023 без проведення його обов`язкової калібровки та перевірки.

Представник позивача вважав, що видані таким пристроєм результати не можуть бути визнані доказом перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння, тому не доводять вини позивача.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Представник стверджує, що суд першої інстанції не узяв до уваги, що відповідно 02.11.2023 працівниками ГУНП в Луганській області було встановлено факт перебування на службі старшого сержанта поліції ОСОБА_2 з ознаками алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим останньому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням технічного приладу ALCOTEST DRAGER, за результатами огляду встановлено 0.45 %, час тестування 07-32 години 02.11.2023.

Також звертає увагу суд першої інстанції не взяв до уваги, що ОСОБА_2 пройшов тест на алкогольне сп`яніння у неробочий час, тобто 07-32 години. Робочий час починається з 08-00 годин.

Апелянт звертає увагу, що саме тест 710 драгера указує, що колібровка проводилася остання 06.08.2020, а не сервісна книжка яку надав відповідач, і на неї посилався суд.

Використання алкотестера Drager Alcotest-6810, який має прострочений термін калібровки - є грубим порушенням Наказу № 1452/735 та інструкції по експлуатації алкотестера, а результати, які видані таким пристроєм, не можуть бути визнані доказом перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння, а відповідно і не доводять його вини.

Наголошує, що тестування на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, а саме алкотестера Drager Alcotest- 6810 тест № 710 з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння відповідача від 02.11.2023, був проведений з грубим порушенням Інструкції № 1452, та інструкції про порядок застосування спеціального технічного засобу DRAGER ALCOTEST 6810, тобто є недійсним та недопустимим доказом у справі.

Представник просить врахувати той факт, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим і відповідачу необхідно було врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків, рівень кваліфікації та, з урахуванням встановлених обставин, дослідити необхідність накладення дисциплінарного стягнення, а в разі його накладення - обґрунтувати необхідність застосування конкретного його виду.

Раніше, а саме до моменту винесення оспорюваного наказу, ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності не притягався.

Таким чином, відповідачем не дотримано принципу пропорційності при визначенні позивачу дисциплінарного стягнення, тобто притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення відбулося з порушенням процедури.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційній скарзі, залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено таке.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , з 19.07.2022 проходив службу в поліції на посаді поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області.

Згідно з рапортом начальника УГІ ГУНП в Луганській області полковника поліції ОСОБА_3 від 02.11.2023, працівниками УГІ ГУНП в Луганській області під час проведення заходів щодо дотримання дисципліни та законності особовим складом ГУНП в Луганській області 02.11.2023 проведено перевірку заступання на службу поліцейських з використанням алкотестеру «Драгер». За результатами перевірки у поліцейського-водія АВ ЦЗ ГУНП в Луганській області ОСОБА_2 виявлено 0,45 проміле.

Відповідно до результатів проходження тесту № 710 за допомогою приладу «Alсotest Drager» встановлено, що станом на 07 год. 32 хв. 02.11.2023 у позивача рівень парів алкоголю становив 0,45 проміле.

Згідно висновку Комунального підприємства «Дніпровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпровської обласної Ради (КП «ДБКЛПД`ДОР) від 08.11.2023 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 за результатами огляду 02.11.2023 о 08 год. 45 хв. встановлено алкогольне сп`яніння.

Наказом Головного управління Національної поліції в Луганській області №1789 від 02.11.2023 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування у формі письмового провадження щодо можливого порушення дисципліни з боку поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області ОСОБА_2 та можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП в Луганській області.

Наказом ГУНП в Луганській області від 16.11.2023 № 1856 продовжено термін проведення службового розслідування.

24.11.2023 за результатами проведеного службового розслідування затверджено висновок, згідно п.3 якого, за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 13, 14 часті 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п.1, п.п.3, п.п.4, п.п.5, п.п.12 п.п.13, п.2.19 розділу II посадової інструкції, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0121541) звільнити із служби поліції.

24.11.2023 прийнято наказ ГУНП в Луганській області №1910 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області», в п.1 якого наказано за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 13, 14 часті 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, п.п.1, п.п.3, п.п.4, п.п.5, п.п.12 п.п.13, п.2.19 розділу II посадової інструкції, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0121541) звільнити із служби поліції.

Наказом ГУНП в Луганській області від 04.12.2023 № 299 о/с «По особовому складу» позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України ) з 08.12.2023.

Вважаючи оскаржувані накази відповідача протиправними, позивач через свого представника звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов`язки регулюється Законом № 580-VIII та Дисциплінарним статутом.

Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту та означає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

При цьому дисциплінарним проступком в розумінні статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Нормами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

В силу частин другої, третьої та десятої статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Статтею 18 Закону № 580-VIII передбачено основні обов`язки поліцейського, а саме: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За правилами, встановленими статтею 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила № 1179), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

В силу абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики (пункт 3 розділу ІV Правил № 1179).

Відповідно до пункту 9 розділу II Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №1452/735 від 09.11.2015, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерством охорони здоров`я України, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за №1413/27858 (далі Інструкція №1452/735), з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

При цьому приписами пунктів 17, 20, 22 розділу III Інструкції №1452/735 зміст висновку щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння повідомляється оглянутій особі в присутності поліцейського, який її доставив, про що робиться запис у вищезазначеному висновку.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках: перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив дану особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

В силу частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові наступного змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

У справі, що розглядається, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції внаслідок вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягав у перебуванні на робочому місці у нетверезому стані.

Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Тобто, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02 червня 2021 року, від 22 вересня 2022 року та від 25 листопада 2022 року у справах № 815/2705/16, № 420/4977/20 та № 600/1167/22-а.

Так, у висновку службового розслідування від 24.11.2023 дисциплінарною комісією встановлено таке.

Згідно графіку чергувань поліцейських водіїв АВ ЦЗ ГУНП в Луганській області, залучених в якості чергових водіїв чергової частини Головного управління на листопад 2023 року, ОСОБА_2 02.11.2023 мав заступати у добовий наряд.

Наказом ГУНП в Луганській області від 27.10.2023 №1743 затверджений внутрішній розпорядок дня Головного управління. Згідно внутрішнього розпорядку дня початок робочого дня встановлений об 08 год. 00 хв., закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, суботу 17 год 00 хв., вихідний - неділя.

Згідно висновку Комунального підприємства «Дніпровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпровської обласної Ради (КП «ДБКЛПД`ДОР) щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 за результатами огляду 02.11.2023 встановлено алкогольне сп`яніння.

Зі змісту пояснення старшого інспектора з ОД відділу підтримки УГІ ГУНП в Луганській області підполковника поліції ОСОБА_4 слідує, що 02.11.2022 відповідно до положення головної інспекції ГУНП в Луганській області ним спільно із старшим інспектором відділу підтримки УГІ ГУНП в Луганській області капітаном поліції ОСОБА_5 під час проведення заходів щодо дотримання дисципліни та законності особовим складом ГУНП в Луганській області 02.11.2023 о 08 год. 00 хв. було проведено перевірку поліцейських ГУНП в Луганській області, які заступили в добовий наряд ГУНП в Луганській області. Перевірка здійснювалася під час проведення інструктажу добового наряду після 08 год. 00 хв. 02.11.2023 о 08 год. 00 хв. був перевірений поліцейський-водій АВ ЦЗ ГУНП в Луганській області старший сержант поліції ОСОБА_2 , який прибув на інструктаж добового наряду ГУНП в Луганській області з запізненням після 08 год.00 хв. За результатами перевірки старшого сержанта поліції ОСОБА_2 було встановлено, що останній перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння. З метою підтвердження або спростування вищеозначеного, ним разом з капітаном поліції ОСОБА_5 старший сержант поліції ОСОБА_2 , за його згодою, був доставлений до медичної установи, де був проведений огляд старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на стан алкогольного сп`яніння та останнім були здані біологічні зразки.

Старший інспектор відділу підтримки УГІ ГУНП в Луганській області капітан поліції ОСОБА_5 надав пояснення аналогічного змісту.

Зі змісту пояснення заступника начальника УМП ГУНП в Луганській області підполковника поліції ОСОБА_6 , ним здійснювалась перевірка несення служби нарядами, під час чергування в якості відповідального по ГУНП в Луганській області. 02.11.2023 о 07 год.45 хв. він прибув для проведення цільового інструктажу з особовим складом ГУНП в Луганській області, який заступав на добове чергування за адресою: м. Дніпро, вул. Криворізька, буд.1. Під час проведення інструктажу за вказаною адресою, прибули працівники УГІ ГУНП в Луганській області, які здійснили перевірку поліцейських, які заступали в добовий наряд за допомогою спеціального пристрою «Драгер» на стан алкогольного сп`яніння. Під час перевірки останнього працівника - поліцейського-водія АВ ЦЗ ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , який заступив в добовий наряд в якості поліцейського-водія слідчо-оперативної групи ГУНП в Луганській області, після 08 год.00 хв. були встановлені ознаки алкогольного сп`яніння, а саме на екрані Драгера був визначений результат 0,45 проміле. Працівниками УГІ ГУНП в Луганській області старшому сержанту поліції ОСОБА_2 було запропоновано проїхати до медичного закладу для проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, на що старший сержант поліції ОСОБА_2 надав згоду. Після чого працівники УГІ ГУНП в Луганській області разом із старшим сержантом поліції ОСОБА_2 поїхали до медичного закладу.

Аналогічні пояснення надав начальник центру забезпечення ГУНП в Луганській області полковник поліції ОСОБА_7 .

Згідно з поясненнями ОСОБА_2 від 17.11.2023, останній вважає, що в медичному дослідженні допущена помилка, відображений результат не відповідає дійсності, на момент дослідження він був тверезий.

За наслідками службового розслідування дисциплінарна комісія ГУНП в Луганській області дійшла висновку, що старшим сержантом поліції ОСОБА_2 порушено вимоги пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 13, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п.1, п.п.3, п.п.4 п.п.5, п.п.13 п. 2.19 розділу 2 посадової інструкції, що виразилось у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння.

З матеріалів справи убачається, що підставою для висновків відповідача про перебування позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння слугував результат тесту за допомогою технічного пристрою газоаналізатора «Alсotest Drager 6810» (0,45 проміле) та висновок КП «ДБКЛПД» ДОР щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів відповідно до якого у позивача виявлено алкогольного сп`яніння.

Так, згідно результатів газоаналізатора «Drager Alcotest 6810» (тест №710), дата: 02.11.2023, час: 07 год.32 хв., у позивача встановлено наявність алкоголю (0,45 проміле).

Наведений газоаналізатор «Drager Alcotest 6810» заводський номер ARBL-0622 згідно із свідоцтвом «Про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки» № П 51 QЬ 0718 083 23 від 08.06.2023 та чинного до 08.06.2024, відповідає вимогам ДСТУ 8950:2019 «Метрологія. Вимірювачі вмісту алкоголю в крові та видихуваному повітрі».

Відповідно до розділу «Відомості про сервіс, градуювання та державну повірку» сервісної книжці «Drager Alcotest 6810» наявна інформація у вигляді штампу про проходження сервісу і градуювання, державної повірки та запис про дату їх здійснення від 08.06.2023, вказано дату здійснення наступних обов`язкових градуювання та державної повірки - 08.12.2023, та також наявні записи щодо сервісу і градуювання, державної повірки від 12.12.2023, дата наступних обов`язкових градуювання та державної повірки 12.06.2024.

Суд відхиляє доводи представника позивача стосовно того, що газоаналізатор «Drager Alcotest 6810», за допомогою якого було проведено огляд на стан сп`яніння позивача, своєчасно не пройшов калібрування з таких підстав.

Частиною першою ст. 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 5 червня 2014 року № 1314-VII (далі Закон №1314-VII) визначено значення наступних термінів:

10) калібрування - сукупність операцій, за допомогою яких за заданих умов на першому етапі встановлюється співвідношення між значеннями величини, що забезпечуються еталонами з притаманними їм невизначеностями вимірювань, та відповідними показами з пов`язаними з ними невизначеностями вимірювань, а на другому етапі ця інформація використовується для встановлення співвідношення для отримання результату вимірювання з показу;

17) періодична повірка засобів вимірювальної техніки - повірка, що проводиться протягом періоду експлуатації засобів вимірювальної техніки через встановлений проміжок часу (міжповірочний інтервал);

18) повірка засобів вимірювальної техніки - сукупність операцій, що включає перевірку та маркування та/або видачу документа про повірку засобу вимірювальної техніки, які встановлюють і підтверджують, що зазначений засіб відповідає встановленим вимогам.

Статтею 17 вказаного Закону врегульовано порядок Повірки засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, згідно якої передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.

Стаття 27 Закону № 1314-VII врегульовує питання щодо калібрування засобів вимірювальної техніки.

Відповідно до статті 27 Закону Закон № 1314-VII калібруванню в добровільному порядку можуть підлягати засоби вимірювальної техніки, які застосовуються у сфері та/або поза сферою законодавчо регульованої метрології. Калібруванню також підлягають вторинні та робочі еталони. Калібрування засобів вимірювальної техніки проводиться: науковими метрологічними центрами; метрологічними центрами, калібрувальними лабораторіями, акредитованими національним органом України з акредитації; метрологічними центрами, калібрувальними лабораторіями, які мають документально підтверджену простежуваність своїх еталонів до національних еталонів, еталонів інших держав або міжнародних еталонів відповідних одиниць вимірювання.

Калібрування вторинних та робочих еталонів проводиться в порядку, встановленому нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності.

Калібрування та оформлення його результатів проводяться відповідно до національних стандартів, гармонізованих з відповідними міжнародними та європейськими стандартами, та документів, прийнятих міжнародними та регіональними організаціями з метрології.

Таким чином, повіркою є перевірка відповідності певним стандартам, а калібрування - приведення засобу вимірювальної техніки до певних стандартів.

Міжповірочний інтервал для категорії законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки «Вимірювачі вмісту алкоголю в крові та повітрі, що видихується» встановлено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13 жовтня 2016 року № 1747 і становить 1 рік.

У Державному реєстрі медичної техніки та виробів медичного призначення, дозволених для застосування на території України міститься інформація щодо особи, відповідальної за введення медичних виробів в обіг, а саме Компанія «Сатурн Дейта Інтернешенл», який є офіційним представником виробника, на медичні вироби «Газоаналізатори Drager Alсotest», зокрема газоаналізатор «Drager «Alcotest 6810».

На офіційному сайті Компанії «Сатурн Дейта Інтернешенл», яка надає послуги сервісного центру для гарантійного та післягарантійного обслуговування приладів алко- та наркодіагностики Drager зазначено, що для використання приладів у професійній діяльності у підрозділах Департаменту патрульної служби та Управління національної поліції, Міністерства охорони здоров`я та службах охорони праці та безпеки підприємств необхідне своєчасне проведення операцій «Сервісне технічне обслуговування», «Градуювання та «Повірка» принаймні 1 раз на 12 місяців.

Оскільки останнє калібрування даного приладу «Drager «Alcotest 6810» згідно з інформацією, наявною у сервісній книжці, здійснено 08.06.2023, то станом на дату проходження ОСОБА_2 огляду на стан алкогольного сп`яніння з його використанням, інтервал калібрування даного приладу не закінчився.

Доводи позивача стосовно того, що в роздрукованому тексті з «Drager Alcotest 6810» (тест №710) не вказано місце проведення тесту, що є порушенням Інструкції №1452/735, є неприйнятними, зважаючи на те, що вказана Інструкція таких вимог до змісту результатів тестування не містить.

Водночас, місцевий суд правильно вважав обґрунтованими твердження представника позивача, що тест з «Drager Alcotest 6810» (тест № 710) проведений до початку робочого часу (07 год. 32 хв.) і позивач ще не приступив до виконання службових обов`язків.

Проте, на думку місцевого суду, з якою повністю погоджується судова колегія апеляційного суду, позивач 02.11.2023 прибув своєчасно на робоче місце до проведення інструктажу, що вказує на те, що він мав намір приступити до служби, проміжок часу між проведеним тестуванням (07 год. 32 хв.) і початком інструктажу перед добовим чергуванням (07 год. 45 хв.) склав менше 15 хвилин, отже позивач приступив до служби у стані алкогольного сп`яніння, і за вказаний проміжок часу його стан не міг змінитися, що підтверджується проведеним подальшим медичним оглядом, яким встановлено у позивача станом на 08 год. 45 хв. алкогольне сп`яніння.

Відповідно до висновку за результатами медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 02.11.2023 станом на 08 год.45 хв. встановлено алкогольне сп`яніння.

Отже, стан алкогольного сп`яніння також був підтверджений медичним оглядом та був встановлений у робочий час позивача.

Висновок за результатами медичного огляду позивача та результат тесту з «Drager Alcotest 6810» є належними і допустимими доказами, якими в сукупності підтверджується, що позивач перебував на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Слід зазначити, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

При цьому варто вказати, що підвищені вимоги до поліцейського висуваються як під час несення ним служби у робочий час, так і в неробочий час.

Таким чином, поліцейський в будь-який час та за будь-яких обставин зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики та чинного законодавства, бути взірцем для громадян, та не допускати зі свого боку дій, які підривають авторитет та довіру громадян до поліції.

На переконання суду, факт перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння є вчинком, який дискредитує органи Національної поліції в очах громадськості, відтак, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.

Щодо доводів позивача про те, що його не ознайомлено з висновком медичного огляду, слід зазначити, що позивач після ознайомлення його з наказом про проведення службового розслідування мав можливість реалізувати своє право на ознайомлення у будь-який час.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 7 березня 2019 року у справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, що вказано у висновку службового розслідування.

Враховуючи встановлені обставини, місцевий суд дійшов правильного висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

Оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування спірних наказів від 24.11.2023 № 1910 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого сержанта поліції ОСОБА_2 » та від 04.12.2023 № 299 о/с «По особовому складу» в частині звільнення поліцейського водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції.

Доводами апеляційної скарги представника позивача не спростовано висновків суду першої інстанції щодо правомірності спірних наказів.

Вимоги про поновлення на службі і стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача зі служби, тому підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду не спростовують. Згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, а відповідач як суб`єкт владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, довів суду правомірність оскаржуваних рішень, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити повністю.

Оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені в позовній заяві, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статями 291, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2024 року у справі № 360/1507/23 залишити без змін.

Повне судове рішення 09 травня 2024 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів І. В. Сіваченко

А. А. Блохін

Т. Г. Гаврищук