Справа № 320/20352/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 травня 2024 року справа № 320/20352/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Головного управління ДПС у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду за кордон,

в с т а н о в и в:

08.05.2024 до Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний Суд" звернулось Головне управління ДПС у Хмельницькій області з позовом до ОСОБА_1 , в якому позивач просить суд встановити тимчасове обмеження у праві виїзду за кордон керівнику Дочірнього підприємства «Аромат» (01010, м. Київ, Печерський район, вул. Івана Мазепи, буд. 10, ) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) за межі України до погашення податкового боргу в сумі 1 775 293.11 грн.

Як третю особу в позовній заяві зазначено Дочірнє підприємство "Аромат" (30737268).

Вказану позовну заяву зареєстровано в КП "Діловодство спеціалізованого суду" 08.05.2024, та за наслідками автоматизованого розподілу справи між суддями о 15:55 год. передано для розгляду судді Кушновій А.О.

Адміністративний позов обґрунтований тим, що станом на момент звернення до суду за ДП «Аромат», керівником якого є відповідач ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), обліковується податковий борг у розмірі 1775293.11 грн. Даний борг виник у зв`язку з несплатою податкових зобов`язань: з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачене юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в сумі 81107.83 грн.; з орендної плати з юридичних осіб в сумі 1 689 783.04 грн. та з екологічного податку в загальній сумі 4402.24 грн.

Податковий борг ДП «Аромат» підтверджується рішеннями суду, а саме: Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.01.2018 по справі № 826/6674/17, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.02.2021 № 640/19132/20, та рішеннями керівника №1 від 21.01.2019, № 18/22-01-13-04-18 від 23.06.2021, №13/22-01-13-04-18 від 16.02.2022.

Позивач вказує, що з метою виконання вище зазначених рішень Головне управління ДПС у Хмельницькій області надсилало платіжні інструкції до банків, у яких відкриті рахунки відповідача, проте вони повернуті без виконання у зв`язку із відсутністю коштів.

Контролюючим органом вживались заходи по погашенню заборгованості з ДП «Аромат» в межах повноважень, визначених ПК України, а саме відповідно до вимог ст. 59 Податкового кодексу України ДП «Аромат» було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення податкову вимогу про сплату податкового боргу форми «Ю» від 03.02.2017 № 628-17.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 87.13 статті 87 Податкового кодексу України, статями 289-2 КАС України, з метою недопущення безпідставних втрат бюджету та об`єктивного розгляду справи, просить встановити тимчасове обмеження у праві виїзду за кордон керівнику ДП «Аромат» ОСОБА_1 за межі України до погашення податкового боргу в сумі 1 775 293.11 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.05.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - до 10:30 год. 09.05.2024, протягом якого позивачу необхідно було надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати причини поважності (у разі їх наявності) пропуску строку звернення до суду та надати належні докази; надати уточнену позовну заяву із зазначенням відомих номерів засобів зв`язку, адреси електронної пошти та відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

09.05.2024 о 10.07 год. канцелярією суду зареєстровано клопотання позивача про усунення недоліків позову, подане через підсистему "Електронний Суд", із письмовими поясненнями щодо виконання вимог ухвали суду від 08.05.2024.

Надаючи правову оцінку та досліджуючи поважність зазначених позивачем причин пропуску строку на звернення до суду, суд дійшов наступних висновків.

Так, в ухвалі від 08.05.2024 про залишення позову без руху судом було зазначено таке.

Згідно з частиною 4 статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом (пункт 5 частини 1 статі 19 КАС України).

Відповідно до підпункту 20.1.35-2 пункту 20.1. статті 20 ПК України, в редакції Закону № 1914-IX від 30.11.2021, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право звертатися до суду щодо встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівників юридичних осіб або постійних представництв нерезидентів-боржників за межі України у разі невиконання податкового обов`язку щодо сплати грошових зобов`язань, що призвело до виникнення у такої юридичної особи або постійного представництва нерезидента податкового боргу.

Крім того, відповідно до абзацу першого пункту 87.13 статті 87 ПК України у разі несплати протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги суми податкового боргу, що перевищує 1 мільйон гривень, контролюючий орган може звернутися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України - до погашення такого податкового боргу.

З огляду на наведені вище норми, контролюючому органу надано право звертатись до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України.

В свою чергу особливості провадження у справах за зверненням податкових та митних органів встановлені статтею 283 КАС України.

Так, провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо, зокрема, встановлення тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі України (пункт 7 частини першої статті 283 КАС України в редакції Закону № 1914-IX від 30.11.2021).

Відповідно до частини 2 статті 283 КАС України заява податкового органу подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Разом з тим, статтею 289-2 "Особливості провадження у справах за адміністративними позовами з приводу тимчасового обмеження права громадян України на виїзд за межі території України" передбачено, що у разі невиконання у встановлені Податковим кодексом України строки обов`язку щодо сплати грошових зобов`язань юридичною особою або постійним представництвом нерезидента, що призвело до виникнення податкового боргу (заборгованості) у сумі, що перевищує 1 мільйон гривень, та якщо такий податковий борг не сплачено протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги, податковим органом подається до суду за основним місцем реєстрації юридичної особи або постійного представництва нерезидента позовна заява про застосування судом тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі території України (частина 1 статті 289-2 КАС України).

Таким чином умовами для застосування забезпечувального заходу у виді тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі території України є:

- наявність у юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника податкового боргу (заборгованості) у сумі, що перевищує 1 мільйон гривень;

- не сплата такого боргу протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги.

Вищевказані норми чинного законодавства в сукупності дають підстави вважати, що приписами п. 87.13 ст. 87 Податкового кодексу України визначено обставини, з настанням яких у контролюючого органу протягом 24 годин виникає право на звернення до суду із відповідною заявою в порядку статей 283, 289-2 КАС України.

В позовній заяві позивач вказує, що станом на момент звернення до суду за ДП «Аромат» обліковується податковий борг у розмірі 1775293.11 грн., який виник з причини несплати податкових зобов`язань з наступних податків:

1. По податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачене юридичними особами які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в сумі 81107.83 грн.;

2. По орендній платі з юридичних осіб в сумі 1 689 783.04 грн.;

3. По екологічному податку в загальній сумі 4402.24 грн.

Позивач вказує, що даний борг підтверджується рішенням суду, а саме: Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.01.2018 року по справі № 826/6674/17, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.02.2021 року № 640/19132/20, та рішеннями керівника №1 від 21.01.2019 року, № 18/22-01-13-04-18 від 23.06.2021 року, №13/22-01-13-04-18 від 16.02.2022 року.

З метою виконання вище зазначених рішень Головне управління ДПС у Хмельницькій області надсилало платіжні інструкції до банків у яких відкриті рахунки відповідача, проте вони повернуті без виконання у зв`язку із відсутністю коштів.

Станом на момент звернення до суду з даним позовом керівником ДП «Аромат» є ОСОБА_1 , податкова адреса - АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 .

Позивач зазначає, що контролюючим органом вживались заходи по погашенню заборгованості з ДП «Аромат» в межах повноважень, визначених ПК України, а саме відповідно до вимог ст. 59 Податкового кодексу України Відповідачу було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення податкову вимогу про сплату податкового боргу форми «Ю» від 03.02.2017 № 628-17.

Щодо дотримання контролюючим органом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду з даною заявою, судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 08.05.2024 було зазначено про таке.

Як вбачається з доданих до позовної заяви доказів, податкова вимога від 03.02.2017 № 628-17, з дати направлення/вручення якої податковий орган пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із цим позовом, була надіслана ДП «Аромат» за адресою місцезнаходження підприємства та була вручена 06.03.2017, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення №790.

Водночас, право у податкового органу на звернення із позовом в порядку ст. 289-2 КАС України та відповідно до п. 87.13 ст. 87 ПК України виникло з 01.01.2022, з дати набрання чинності Законом України від 30.11.2021 №1914-IX.

Разом з тим, до суду з даним позовом контролюючий орган звернувся 08.05.2024, тобто пропустивши спеціальний строк звернення, передбачений частиною 2 статті 283 КАС України, а саме 24 години з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду з цією заявою.

При цьому, судом було зазначено, що норми статті 289-2 КАС України не встановлюють інших строків звернення до суду, ніж ті, що передбачені частиною 2 статті 283 КАС України, визначаючи необхідність дотримання 240 календарних днів несплати податкового боргу з дня вручення платнику податків податкової вимоги, як необхідний запобіжний захід, який дозволяє уникнути передчасного звернення до суду податкового органу з позовом про обмеження виїзду керівника платника податків - боржника до спливу строку, коли платник податків має можливість самостійно сплатити податковий борг.

Суд вказав, що позовна заява не містить жодних обґрунтувань щодо дотримання контролюючим органом строку звернення до суду із даним позовом.

При цьому, судом було зазначено, що у відповідності до приписів ч. 1 та абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до положень статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому суд зауважив, що не зважаючи на те, що позивач у позовній заяві не посилається на пункт 7 частини першої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, вказана норма підлягає застосуванню, оскільки у даному випадку податковий орган звернувся до суду із даним позовом щодо встановлення тимчасового обмеження керівника юридичної особи у праві виїзду за межі України при здійсненні визначених законом повноважень із посиланням на статтю 289-2 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах за адміністративними позовами з приводу тимчасового обмеження права громадян України на виїзд за межі території України, а не в загальному порядку, встановленому КАС України для звернення до суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах заява або позовна заява має бути подана виключно з підстав, визначених п. 87.13 ст. 87 Податкового кодексу України, та в разі її подання з дотриманням вимог ст. 283 КАС України - у строк не більше 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Звертаючись з позовом, позивач Головне управління ДПС у Хмельницькій області клопотання про поновлення строку на звернення до суду не надав.

Таким чином, беручи до уваги те, що податковим органом пропущено строк звернення до суду протягом 24 годин з дня виникнення підстав, що надають йому право звернутися до адміністративного суду з заявленими вимогами, позивачу необхідно було надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати причини поважності (у разі їх наявності) пропуску строку звернення до суду та надати належні докази.

У заяві від 09.05.2024, яка подана на виконання вимог ухвали суду від 08.05.2024, позивач з висновками суду не погодився та зазначив, що норми ст. 289-2 КАС України не встановлюють строків звернення до суду, а визначають лише необхідність дотримання 240 календарних днів несплати податкового боргу з дня вручення платнику податків податкової вимоги як необхідний запобіжник, який дозволяє уникнути передчасному зверненню до суду контролюючого органу з позовом про обмеження виїзду керівника юридичної особи - боржника, що має податковий борг у сумі, що перевищує 1 мільйон гривень, як одного із заходів забезпечення виконання судового рішення або рішення керівника контролюючого органу про стягнення суми податкового боргу. Позивач вказав, що п.87.13 ст.87 ПК України визначено, що у разі несплати протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги суми податкового боргу, що перевищує 1 мільйон гривень, контролюючий орган може звернутися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України - до погашення такого податкового боргу.

Інших пояснень та доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду заява позивача від 09.05.2024 не містить.

Враховуючи вищевикладене, суд не погоджується з такими доводами позивача з підстав, викладених вище, та дійшов висновку, що зазначені позивачем підстави щодо пропуску строку не є поважними.

Суд зауважує на тому, що звертаючись до суду із позовною заявою в порядку статті 289-2 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах за адміністративними позовами з приводу тимчасового обмеження права громадян України на виїзд за межі території України, а не в загальному порядку, встановленому КАС України для звернення до суду, застосуванню підлягають і положення статті 283 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах за зверненням податкових та митних органів.

Тому податковий орган мав звернутися до суду із такою заявою мав враховувати приписи частини 2 статті 283 КАС України, відповідно до якої заява податкового органу подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суд звертає увагу позивача на те, що дотримання строку звернення до суду не є формальним ставленням суду до учасників справи. Ігнорування або неправильне застосування строків звернення до суду призведе до порушення принципу правової визначеності, як складової верховенства права та, відповідно не забезпечення належного відправлення правосуддя.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява також повертається позивачеві якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною другою статті 123 КАС України передбачено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також, відповідно до ч.3 ст. 283 КАС України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Оскільки позивачем не доведено поважність підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду і суд не вбачає підстав для поновлення строку звернення до суду, позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Відтак позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 243, 248, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Головного управління ДПС у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду за кордон, - повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, та не позбавляє права звернення до суду в загальному порядку, встановленому КАС України.

3. Копію ухвали надіслати позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Повний текст ухвали складено 09.05.2024.

Суддя Кушнова А.О.