Справа № 520/10792/24
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2024-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

з питання прийняття позову до розгляду і відкриття провадження

в адміністративній справі та з питання повернення позову

08 травня 2024 р. справа №520/10792/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову

ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник)
до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі за текстом - відповідач, адміністративний орган, владний суб"єкт, орган публічної адміністрації)
провизнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Позивач у порядку адміністративного судочинства заявив вимоги про: 1) визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплати з 01.07.2021 року доплати до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб"; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області поновити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії (нарахованої відповідно до рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/25878/21) у розмірі 2000 грн., відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 № "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", з урахуванням виплачених сум, починаючи з 01.07.2021, та виплатити перераховану пенсію.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.04.2024р. у справі №520/10792/24 позов було залишено без руху у зв`язку із пропуском строку на звернення до суду стосовно вимог про нарахування та виплату доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 з 01.07.2021р.

Указане рішення суду зумовлено неухильним виконанням приписів ч.1 ст.122 КАС України, ч.1 ст.123, ч.6 ст.161, ч.1 ст.169 КАС України, якими передбачено, що недоліком в оформленні позову є подання позову поза межами визначеного процесуальним законом строку на звернення до суду без заяви (клопотання) про поновлення пропущеного строку та без доказів поважності причин пропуску строку на звернення до суду.

До суду 07.05.2024 від заявника надійшов процесуальний документ з найменуванням "Заява про поновлення процесуального строку", де викладено власну думку про звернення до суду у межах визначеного процесуальним законом строку, зазначено про перебування позивача на тимчасово окупованих територіях, що унеможливлювало вчасне звернення до суду за захистом своїх прав, прохання про поновлення строку, прохання про відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про усунення недоліків в оформленні позову та наявності підстав для прийняття позову до розгляду, суд виходить із таких підстав та мотивів.

За змістом п.9 ч.3 ст.2, ч.2 ст.44, ч.1 ст.45 КАС України учасники справи повинні діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до власних прав і здійснювати реалізацію цих прав таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, і стосовно дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №826/22361/15 та постанови Верховного Суду від 20.04.2022р. у справі №807/627/16.

За правилами ч.1 ст.122 і ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано у межах строку звернення до суду, встановленого законом, а перебіг згаданого строку розпочинається з дня коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення власних прав (інтересів).

З положень наведених норм процесуального закону витікає, що законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення власних прав (інтересів), а й об`єктивної можливості особи знати про існування таких фактів, а тому застосовану законодавцем конструкцію «повинна була дізнатись» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення власних прав (інтересів).

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. по справі №520/3047/2020 та постанови Верховного Суду від 20.04.2022р. у справі №807/627/16.

Відносно спірних правовідносин в частині призначення, нарахування, виплати доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 строк звернення особи до адміністративного суду встановлений ч.2 ст.122 КАС України і складає шість місяців.

Підстав для поширення на спірні правовідносини дії ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» судом з матеріалів справи не виявлено, позаяк управлінське волевиявлення суб"єкта владних повноважень з приводу призначення, обчислення, нарахування та виплати доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 не є перерахунком пенсії у розумінні ст.63 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб», адже здійснюється не у зв"язку із зміною розмірів видів грошового забезпечення та не у зв"язку із введенням нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, а через іншу підставу - у зв`язку із виконанням окремого рішення Уряду України нормативного характеру - постанови КМУ від 14.07.2021р. №713.

З доводів позову та матеріалів позову судом за власною ініціативою наразі не виявлено інших норм права, котрі можуть бути застосовані до спірних правовідносин в аспекті строку звернення до суду, окрім ч.2 ст.122 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч.1 ст.121 та ч.1 ст.123 КАС України умовою для поновлення пропущеного процесуального строку є поважність причини, котра зумовила такий стан практичної реалізації процесуального права чи обов`язку.

Тому до кола поважних причин пропуску процесуального строку можуть бути віднесені реально існуючі обставини фактичної дійсності, які не залежать від внутрішньої волі заінтересованої особи, мали місце протягом перебігу пропущеного строку і створюють істотні та обєктивно непереборні чи нездоланні перешкоди або труднощі у виконанні конкретної процесуальної дії у межах встановленого законом проміжку часу, у тому числі і дії з подання позову.

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19 та постанови Верховного Суду від 06.04.2023р. у справі №320/7204/21.

Докази існування цих обставин відповідно до ч.1 ст.77, ч.2 ст.79, ч.1 ст.123, ч.2 ст.123, ч.4 ст.161, ч.6 ст.161 КАС України повинні бути подані до суду разом із позовом, бо на етапі відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази.

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. по справі №520/3047/2020 та постанови Верховного Суду від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20, де указано, зокрема, що суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою.

Отже, на стадії вирішення питання про прийняття позову до розгляду суд досліджує та оцінює саме надані позивачем докази виключно у контексті подання позову із дотриманням вимог ч.2 ст.122, ч.1 ст.123, ч.6 ст.161, ч.1 ст.169, ч.2 ст.171 КАС України.

У силу правового висновку п.20 постанови Верховного Суду від 07.12.2022р. у справі №420/4995/21 під час вирішення питання про дотримання особою, яка звернулася до суду з адміністративним позовом, встановленого строку звернення з`ясуванню підлягають наступні обставини, а саме: - за захистом якого порушеного права особа звернулася до суду; - коли особа дізналася про порушення своїх прав (чи дотримано строк з дати обізнаності); - коли вона повинна була дізнатися про їх порушення; - чи мала вона можливість дізнатися про порушення своїх прав; - наявність поважних причин, які об`єктивно заважали дізнатись про порушення своїх прав чи звернутися з позовом до суду.

Тлумачення змісту абз.1 ч.2 ст.122 КАС України викладено також і в постанові Верховного Суду від 20.04.2022р. у справі №807/627/16, відповідно до якої неможливість точного встановлення дня обізнаності особи з порушенням власних прав зумовлює обчислення строку з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно з правовою позицією постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.07.2023р. у справі №990/14/22: 1) порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через неналежну реалізацію своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду; 2) Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов.

Стосовно випадку звернення громадянина до суду у спорі про пенсійне забезпечення застосовними (релевантними) є правові висновки постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що: пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує; така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових; з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Стосовно випадку звернення громадянина до суду у спорі про пенсійне забезпечення застосовними (релевантними) є правові висновки постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що: пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує; така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових; з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Викладені заявником у раніше поданих процесуальних документах по справі мотиви не узгоджуються із правовими позиціями постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі №240/12017/19, котрі є релевантними відносно спірних правовідносин.

Суд повторно зазначає, що матеріали справи не містять доказів об"єктивної нездатності заявника здійснити власні арифметичні розрахунки належної до виплати суми пенсії (адже у межах справи Харківського окружного адміністративного суду №520/25878/21 про перерахунок пенсії з 01.04.2019р. заявником не могла бути неподана довідка про підвищене поточне грошове забезпечення станом на 05.03.2019р., а арифметичний показник відсоткового значення розміру пенсії стосовно грошового забезпечення також не може бути невідомий заявнику) і виявити факт недоотримання пенсії у першу виплату пенсії після настання події перерахунку пенсії за рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 р. у справі №520/25787/21.

У розумінні ч.2 ст.122 КАС України звернення учасника суспільних відносин за отриманням професійної правничої допомоги адвоката, одержання унаслідок цього будь-яких документів та формування власної правової позиції відносно конкретного управлінського волевиявлення суб"єкта владних повноважень не може бути кваліфіковано у якості моменту обізнаності з фактом існування власного порушеного права, позаяк є початком захисту того права, котре особа сприймає у якості порушеного.

Тому як на управлінське волевиявлення суб"єкта владних повноважень з приводу припинення виплати щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 у зв"язку із виконанням рішення суду про перерахунок пенсії з 01.04.2019р. (01.12.2019р., 01.02.2020р., 01.02.2021р., 01.02.2022р., 01.02.2023р., 01.03.2023р., 01.02.2024р., 01.03.2024р. так і на управлінське волевиявлення суб"єкта владних повноважень з приводу бездіяльності у призначенні (відмови у призначенні) виплати щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 з 01.07.2021р. та на управлінське волевиявлення суб"єкта владних повноважень з приводу зміни призначення раніше виплачених платежів з щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 у спосіб зарахування у борг минулого періоду за перерахунком на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.02.2022р. у справі №520/25878/21 підлягають поширенню положення ч.2 ст.122 КАС України (а відтак, строк звернення до суду у даних випадках складає - 6 місяців від дати, коли заявник як отримувач коштів за пенсією не міг бути необізнаним із відсутністю відповідних платежів).

У силу правових висновків постанови Верховного Суду від 21.02.2024р. по справі №240/27663/23 та постанови Верховного Суду від 05.03.2024р. по справі №300/5476/22 до вимоги про виплату щомісячної додаткової доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 застосовується строк звернення до суду згідно з ч.2 ст.122 КАС України (тобто шість місяців від календарної дати, коли мала місце подія першої виплати пенсії після збільшення розміру пенсії за рахунок перерахунку, призначення щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713, підвищення пенсії за процедурою індексації у порядку постанови КМУ від 16.02.2022р. №118 чи постанови КМУ від 24.02.2023р. №168 або зростання розміру пенсії з будь-яких інших причин чи подія вчинення субєктом владних повноважень управлінського волевиявлення з приводу припинення виплати щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713).

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Наведені заявником обставини пропуску строку на звернення до суду (перебування на окупованих територіях, вчинення управлінських волевиявлень суб"єктами владних повноважень - терорганами системи ПФУ тощо) у контексті ч.1 ст.121 КАС України не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на звернення до суду без надання відповідних доказів.

Враховуючи те, що позивач просив поновити нарахувати та виплатити йому до його пенсії щомісячну доплату відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року №713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" з 01.07.2021р., а з позовом звернувся лише 15.04.2024р., беручи до уваги періодичний характер пенсійних виплат, об`єктивність та відчутність різниці в отримуваній кожного місяця сумі пенсії та наведені правові висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку, що заявник пропустив передбачений ч.2 ст.122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду в частині позовних вимог, що охоплюють період з 01.07.2021р. по 14.10.2023р.

Відтак, вимоги ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 23.04.2024р. у справі №520/10792/24 слід визнати невиконаними.

У зв`язку із викладеним згідно з ч.1 ст.169 КАС України заявникові позовна заява підлягає поверненню.

Разом із тим, зважаючи на наявність у заявника спеціального правового статусу, суд у даному конкретному випадку знаходить за справедливе прийняти позов до провадження в частині тих вимог, відносно яких наразі не виявлено факту звернення до суду поза межами процесуального строку, згідно з ч.2 ст.122 КАС України.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4, 12, 121-123, 160, 161, 171, 173, 175, 241-243, 248, 256, 257, 262, 295 КАС України, суддя

ухвалив:

1.Вимоги ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 23.04.2024р. у справі №520/10792/24 - визнати невиконаними.

Позов в частині вимоги нарахування та виплати доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713 з 01.07.2021р. по 14.10.2023 р. - повернути.

Прийняти позов до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі в частині вимог про: 1) визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплати з 15.10.2023 року доплати до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб"; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області поновити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії (нарахованої відповідно до рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/25878/21) у розмірі 2000 грн., відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 № "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", з урахуванням виплачених сум, починаючи з 15.10.2023р. та виплатити перераховану пенсію.

Копії даної ухвали направити учасникам справи з урахуванням належності до кола суб`єктів владних повноважень та відомостей про офіційні адреси в ЄСІТС. Роз`яснити, що надсилання процесуальних документів буде здійснюватись за указаними у позові адресами сторін. Сповістити, що інформація відносно справи може бути отримана за посиланням: http://court.gov.ua/fair/sud2070.

2.Здійснювати розгляд та вирішення справи одноособовим складом суду у порядку ст.263 КАС України.

3.Зобов`язати відповідача подати до суду: 1) докази реєстрації власної офіційної електронної адреси в ЄСІТС; 2) відзив на позов, де чітко та однозначно зазначити про те, які з викладених у позові обставин визнаються, а які заперечуються; 3) усі докази на підтвердження власних аргументів проти позову, на підтвердження повного, вичерпного і всебічного висвітлення обставин спору, а також спростування доводів заявника, зокрема, але не виключно (копії матеріалів пенсійної справи заявника в частині призначення, обчислення, нарахування, виплат платежів у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713; копії протоколів перерахунку пенсії заявника у період 01.07.2021р.-календарна дата звернення до суду; документи про виконання рішення суду з приводу перерахунку пенсії заявника у зв`язку із чим була припинена виплата доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713; докази про призначення/непризначення заявнику доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.07.2021р. №713, про тривалість виплати цієї доплати (у разі призначення), про календарну дату та причину припинення виплати цієї доплати (у разі призначення)) - у строк не пізніше 15 днів з дати одержання цієї ухвали.

4.Роз`яснити наявність процесуальних прав і обов`язків, передбачених ст.44, 45, 47, 60, 131 КАС України та неприпустимість як зловживання процесуальними правами, так і недобросовісного виконання процесуальних обов`язків.

5.Роз`яснити, що ухвала набирає законної сили з моменту підписання, підлягає оскарженню в частині повернення позовної заяви; в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко