Справа № 320/15707/24
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2024-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 травня 2024 року м.Київ № 320/15707/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Донець В.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Шокуров Ю.Л. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом:

визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо відмови у перерахунку та виплати пенсії з 01.12.2019 згідно з довідкою про розмір грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського від 13.11.2023 №49/8860 виданою Департаментом пенсійних питань та соціального захисту Міністерства внутрішніх справ України ОСОБА_1 ;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01.12.2019 ОСОБА_1 в розмірі 59% грошового забезпечення, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського від 13.11.2023 №49/8860 виданою Департаментом пенсійних питань та соціального захисту Міністерства внутрішніх справ України, з урахуванням щомісячної доплати до пенсії в сумі 2000,00 грн., згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", починаючи з 01.07.2021.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивачем наведених вимог не дотримано, оскільки другим відповідачем визначено Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, однак вимоги до нього не звернуті.

Також позивач просить скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, однак реквізити такого рішення не зазначено.

З урахуванням наведеного, позивачу необхідно визначитись із належним складом відповідачів та формулюванням позовних вимог щодо кожного з них відповідно до вимог статті 160 КАС України.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної додано квитанцію на суму 1211,20 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" від 09.11.2023 № 3460-IX встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (зобов`язання здійснити перерахунок на підставі довідки; зобов`язання здійснити перерахунок з урахуванням щомісячної доплати до пенсії в сумі 2000,00 грн., згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", починаючи з 01.07.2021).

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір, з урахуванням сплаченого, у розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 122 КАС України:

позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша);

для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої).

Отже, для звернення до суду за захистом права на отримання доплати до пенсії відповідно до Постанови №713 встановлюється шестимісячний строк, який обраховується з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав чи інтересів.

Пунктом 1 Постанови №713 передбачено здійснення доплати до пенсії визначеним категоріям осіб, починаючи з 01.07.2021. Згідно з пунктом 6 Постанови №713 вона набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування, та застосовується з 01.07.2021.

Судом установлено, що Постанова №713 оприлюднена в офіційних виданнях газеті "Урядовий кур`єр" від 15.07.2021 №135 та в Офіційному віснику України від 27.07.2021 №57, відповідно набрала чинності 16.07.2021.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду в постанові від 31.03.2021 справа №240/12017/19, надаючи тлумачення наведеній нормі КАС України та вирішуючи питання строків звернення до адміністративного суду щодо здійснення перерахунку пенсії відступила від попередньої практики Верховного Суду та висловила правову позицію, за якою:

для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Позивач звернувся з вимогами про здійснення перерахунку та виплати щомісячної доплати у розмірі 2000,00 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб", починаючи з 01.07.2021, водночас з позовом до суду позивач звернувся в березні 2024 року, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 122 КАС України.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2024 у справі №300/5476/22 зазначив, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових (також постанова Верховного Суду від 21.02.2024 у справі №240/27663/23).

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в частині позовних вимог, починаючи з 01.10.2023 позивачем не пропущено шестимісячний строк при зверненні до суду з відповідними позовними вимогами.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка повинна відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України щодо визначення кола відповідачів та чіткого формулювання змісту позовних вимог щодо кожного з них;

заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві реалізувати своє право на звернення до суду протягом шестимісячного строку звернення до суду;

документ про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн., на рахунок Київського окружного адміністративного суду за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101, код отримувача (код 37955989), банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача UA4010001, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №320/15707/24), Київський окружний адміністративний суд.

Виправлену позовну заяву слід подати в кількості для суду та відповідачів.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу адвоката про встановлення невідповідності доданого до позову ордера від 25.03.2024 серії АА №0039466 вимогам частини другої статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", "Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги", затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41, оскільки ордер не був згенерований у особистому кабінеті адвоката, ордер не містить посилання на профайл адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України. Суду невідомо про правову позицію Верховного Суду щодо належності / неналежності такого ордеру. Водночас Шостий апеляційний адміністративний суд у справах №320/2998/24, №320/992/24 погодився з судом першої інстанції про обґрунтованість висновку щодо невідповідності ордера адвоката встановленим вимогам, водночас вказав про необхідність взяття до уваги договору про надання правничої допомоги, який підтверджує волевиявлення особи про доручення адвокату представляти його інтереси.

Судом взято до уваги такі висновки Шостого апеляційного адміністративного суду з огляду на те, що постанова апеляційного адміністративного суду про скасування ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви не підлягає оскарженню. Разом з тим, у разі висловлення Верховним Судом правової позиції з окресленого питання, суд може повернутись до його вирішення.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя Донець В.А.