Справа № 709/717/24
Суддя: Левченко В. В.
Дата ухвалення: 2024-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 709/717/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2024 року селище Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Левченко В. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до ДПП Національної поліції України, ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 травня 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху.

На виконання ухвали суду позивачем подано заяву про поновлення процесуального строку, в якій він зазначив, що 08 квітня 2024 року, з метою досудового врегулювання спору, направив до органу поліції скаргу на оскаржувану постанову та отримав на неї відповідь 22 квітня 2024 року рекомендованим поштовим відправленням. Після чого

29 квітня 2024 року ним подано позовну заяву до суду. Крім того, позивач стверджує, що додатковими причинами пропуску строку звернення до суду також є його перебування у постійних службових відрядженнях, а саме у період з 02 по 05; з 10 по 12; з 15 по 19; з 24 по 26 квітня 2024 року; з 30 квітня по 03 травня 2024 року, а тому останній вважає, що строк звернення до суду був пропущений ним з поважних причин, у зв`язку з чим просить його поновити.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Частиною 3 цієї статті Кодексу передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, - у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вирішуючи заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 15 червня 2019 р. у справі № 804/1274/18 (адміністративне провадження №К/9901/64727/18) які полягають у тому, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Процесуальний строк звернення до суду передбачає забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини, адже наслідки для особи настають незалежно від підстав, за яких прийнято оскаржуваний акт індивідуальної дії, а з моменту прийняття такого рішення.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для звернення до суду із даним позовом є незгода позивача із діями інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Одеській області, щодо складання 02 квітня 2024 року постанови серії ЕНА № 1806881 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП.

Про порушення свого права позивач дізнався 02 квітня 2024 року та отримав постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Адміністративний позов подано позивачем до суду 30 квітня 2024 року, що підтверджується відбитком штемпеля вхідної кореспонденції.

Обставиною, на яку позивач посилається, як на підставу для поновлення йому пропущеного строку, є звернення його зі скаргою до Департаменту патрульної поліції, тобто досудове вирішення даної справи. Після вжиття досудових заходів 29.04.2024 року ним подано позовну заяву до суду.

Суд, в контексті спірних правовідносин зазначає, відповідно до положення пункту 3 частини першої статті 288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Зміст наведеної норми дає підстави для висновку, що законом передбачено право вибору особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, щодо порядку оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому, звернення позивача до вищестоящого органу зі скаргою не є визначеним досудовим порядком вирішення спору, а є альтернативним способом захисту своїх прав.

Необхідно зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення десятиденним строком з дня вручення постанови у справі про адміністративне правопорушення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

При цьому, питання щодо дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду у кожному конкретному випадку встановлюється на підставі фактичних обставин справи, з урахуванням обґрунтувань вимог учасників справи та на підставі наданих ними доказів.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає що звернення особи до вищестоящого органу зі скаргою на постанову по справі про адміністративне правопорушення не є досудовим вирішенням спору, а є альтернативним способом захисту своїх прав, що підтверджує відсутність підстав для поновлення строку для звернення до суду із вказаним позовом.

Така правова позиція викладена в постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.02.2023 по справі №697/1044/22.

Отже, дослідивши надані докази, суд вважає, що наведені позивачем обставини не є об`єктивними і непереборними перешкодами для своєчасної реалізації ним права на звернення до суду з цим позовом.

Таким чином, подаючи заяву про поновлення процесуального строку, позивач повинен був надати належні та допустимі докази викладених ним у заяві обставин, зокрема доказів перебування у службових відрядженнях. За таких обставин, враховуючи відсутність доказів, що підтверджують поважність причин пропуску процесуального строку для звернення з позовної заявою, суд дійшов висновку про залишення позову без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме подання зазначених вище доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 171, 248, 256, 286 КАС України, суд,

у х в а л и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення- залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме: подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності пропуску даного строку.

Роз`яснити позивачу, що у разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали вручити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. В. Левченко