Справа № 380/27428/23
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2024-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2024 рокусправа № 380/27428/23
місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А. Г.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом Приватного підприємства ЛЕОПОЛІСБУД до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень

в с т а н о в и в:

І. Стислий виклад позицій учасників справи

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного підприємства ЛЕОПОЛІСБУД (далі - позивач) , місцезнаходження: 79022, м. Львів, вул. Городоцька, 172 до Львівської митниці (далі - відповідач, митниця) , місцезнаходження: Україна, 79000, Львівська область, місто Львів, вул. Костюшка Т., будинок 1, у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900369/2 від 24.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900375/2 від 25.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900382/2 від 26.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900390/2 від 29.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900393/2 від 29.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900387/2 від 29.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900395/2 від 30.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900400/2 від 30.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900407/2 від 31.05.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900412/2 від 01.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900414/2 від 01.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900417/2 від 02.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900420/2 від 02.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900421/2 від 02.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900423/2 від 05.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900429/2 від 05.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900425/2 від 05.06.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості UA209000/2023/900427/2 від 05.06.2023.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 01.02.2021 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «CERRAD» укладено зовнішньоекономічний договір Договір (Контракт) Sp.z.o.o № 02/04/2020 від 01.02.2021. На виконання Договору позивач здійснював імпорт та подальше митне оформлення ввезеного товару. У період від 27.03.2023 по 14.06.2023 щодо позивача відповідач склав шістдесят шість рішень про коригування митної вартості товару. На думку позивача, відповідач безпідставно здійснив коригування митної вартості задекларованого ним товару, внаслідок чого митна вартість товару зросла.

Звертає увагу на те, що основним методом визначення митної вартості товарів є визначення такої за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм Митного кодексу України.

Зазначає, що заявлена позивачем митна вартість підтверджується інвойсами, платіжними дорученнями про сплату повної вартості товару, прайс-листами, калькуляціями ціноутворення, тощо. Зауваження відповідача щодо розбіжностей та неповноти інформації є безпідставними та не свідчать про неповноту чи недостовірність відомостей щодо митної вартості імпортованих товарів, що вказані у поданих документах.

Позивач вважає, що інформація щодо митної вартості іншого товару, відмінного від задекларованого позивачем, не могла слугувати підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.

З огляду на викладене, позивач вважає рішення відповідача про коригування митної вартості протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

13.12.2023 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову повністю. Відзив обґрунтований тим, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Під час здійснення митного контролю відповідач опрацював інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах. За результатами проведеного опрацювання встановлено, тотожні порушення при поданні кожної з митних декларацій, а саме в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в пункті 5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з пунктом 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось. Окрім цього, в експортних деклараціях країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурах. Таким чином, на думку митного органу, неможливо перевірити правильність включення складових митної вартості (експедиційні послуги, портові збори в рахунках на перевезення вони не зазначені). Чим порушено вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу України.

13.12.2023 від представника позивача до суду надійшла відповідь відзив, у якій зазначається, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України відповідач діяв з порушеннями законодавства, а твердження останнього, викладені у відзиві не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 29.11.2023 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 08.05.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.

ІІІ. Фактичні обставини справи

Суд встановив, що 01.02.2021 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «CERRAD» укладено зовнішньоекономічний договір Договір (Контракт) Sp.z.o.o № 02/04/2020 від 01.02.2021 (далі Договір «Cerrad»).

На виконання цього Договору «Cerrad» позивач здійснював імпорт та подальше митне оформлення ввезеного товару. У період від 27.03.2023 по 14.06.2023 щодо позивача відповідач склав шістдесят шість рішень про коригування митної вартості товару.

Предметом Договору «Cerrad» є визначення умов продажу Покупцю Виробником товарів, що виготовляються компаніями з групи компаній Виробника, далі «Вироби», що входять до торгової пропозиції Виробника на території України (пункт 1 параграфу 1 Договору «Cerrad»).

Перелік виробів, що підлягають продажу на основі згаданого Договору, а також їхня ціна, випливають із прайс-листа Виробника, вказуються у рахунках-фактурах. Загальна вартість договору становить 15000000 (п`ятнадцять мільйонів) євро (пункт 3-4 параграфу 1 Договору «Cerrad»).

Сторони у пункті 1 параграфу 4 Договору «Cerrad» визначили, що поставка здійснюватиметься на підставі Інкотермс 2010 на базі FCA-Страховіце. Детальні умови доставки товару зазначаються у рахунку-фактурі.

Виробник у свою чергу зобов`язується надати Покупцеві одночасно з товаром рахунок фактуру та CMR (п. 4 параграфу 4 Договору «Cerrad»).

Положення з приводу формування та визначення ціни товару наведені у параграфі 5 «Ціни» Договору «Cerrad». Так, ціни виробів встановлені в євро. Ціна за товар, кількість та асортимент вказуються у рахунку-фактурі на кожну партію товару окремо. Вартість тари і упаковки включена у ціну товару. У разі проведення Виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених Покупцем, або в інших випадках на розсуд Виробника, Виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари також після подання та прийняття замовлення (п. 1,2,4 параграфу 5 Договору «Cerrad»).

Суд щодо оскаржених рішень встановив наступні обставини:

Рішення про коригування митної вартості товарів UA209000/2023/900369/2 від 24.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію, у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1189,76 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

- Фактурної вартості 10636,45 EUR або 419 046, 35грн за офіційним курсом;

-Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-155/04/23/DEX від 30.04.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №2996 від 23.05.2023 (перевізник: ПП Фірма «ВМВ Транс»), а також CMR №940596 від 23.05.2023.

24.05.2023 відповідач, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала останньому вимогу (ідентифікатор повідомлення: …2776 ), якою відповідно до статті 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу позивач надіслав додаткові документи.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900369/2 від 24.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

- в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в пункті 5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

- в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-155/04/23/DEX від 30.04.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідач прийняв картку відмови та здійснив випуск у вільний обіг товарів на підставі положення частини сьомої статті 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA47U8, згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 22 192, 50 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 22 192, 50 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900375/2 від 25.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1132,56 м2;

Митна вартість товару складається з:

- Фактурної вартості 12 175, 02 EUR або 479 817, 54 грн. за офіційним курсом;

- Витрат на транспортування товару (код 10): 16 151, 07 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-132/04/23/DEX від 28.04.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №5662/05 від 23.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_1 ), а також CMR №6637266 від 23.05.2023.

25.05.2023 митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …09cd ), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900375/2 від 25.05.2023.

2.10. У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось.

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-132/04/23/DEX від 28.04.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA83U4 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 6 829,44 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 6 829,44 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900382/2 від 26.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1354, 8 м2;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 11 662, 52 EUR або 457 679, 2 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-69/05/23/DEX від 24.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №3038 від 24.05.2023 (перевізник: ПП Фірма «ВМВ Транс»), а також CMR №0008613 від 25.05.2023.

24.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …0efc ), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900382/2 від 26.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE69/05/23/DEX від 24.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209170/2023/34851 від 05.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA80U4 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 16 557, 42 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 16 557, 42 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900390/2 від 29.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1139,5м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 7 478, 30 EUR або 294 022, 08 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 15616, 02 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-79/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №5844 від 26.05.2023 (перевізник: ТОВ «ШВИДКИЙ СВІТ»), а також CMR №0002593 від 26.05.2023.

29.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …5757), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900390/2 від 29.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE79/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209170/2023/34851 від 05.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA15U6 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 42 258, 88 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 42 258, 88 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900393/2 від 29.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 564,76м.кв. та 731, 28 м.кв.;

5.3. Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 12 600, 70 EUR або 495 417, 94 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-84/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №5843 від 26.05.2023 (перевізник: ТОВ «ШВИДКИЙ СВІТ»), а також CMR №0002580 від 26.05.2023.

29.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …cdf5), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900393/2 від 29.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE84/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209230/2023/31203 від 25.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA24U1 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 19 776, 55 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 19 776, 55 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900387/2 від 29.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1 176,00 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 10 411, 78 EUR або 409 536, 83 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-74/05/23/DEX від 25.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №5842 від 26.05.2023 (перевізник: ТОВ «ШВИДКИЙ СВІТ»), а також CMR №0002591 від 26.05.2023.

29.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …d4ff), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900387/2 від 29.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE74/05/23/DEX від 25.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA58U1 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 29 506, 70 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 29 506, 70 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900395/2 від 30.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 686,4 м2 та 460,8 м2;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 828, 54 EUR або 347 109, 06 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 017, 73 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-85/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №079 від 26.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_2 ), а також CMR б/н від 26.05.2023.

29.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …с74f), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900395/2 від 30.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-85/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA74U7 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 34 332, 96 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 34 332, 96 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900400/2 від 30.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 257,4м.кв. та 963 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 995, 79 EUR або 352 418, 17 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-86/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №3125 від 29.05.2023 (перевізник: ПП Фірма «ВМВ-Транс»), а також CMR №940445 від 29.05.2023.

30.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …8d9f), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900400/2 від 30.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-86/05/23/DEX від 26.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA29U4 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 37 388, 01 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 37 388, 01 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900407/2 від 31.05.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1 322, 28 м2;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 360, 68 EUR або 328 409, 18 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-75/05/23/DEX від 25.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №СФ-0500039 від 29.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_3 ), а також CMR №428978 від 30.05.2023.

31.05.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …7d28), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900407/2 від 31.05.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-75/05/23/DEX від 25.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA83U1 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 40 785, 90 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 40 785, 90 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900412/2 від 01.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 202,88м.кв., 11, 52 м.кв. та 805,48 м.кв.;

· Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 9 040, 25 EUR або 353 069, 68 грн. за офіційним курсом;

Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-101/05/23/DEX від 29.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №3133 від 29.05.2023 (перевізник: ПП Фірма «ВМВ-Транс»), а також CMR №0124650

01.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …b803), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900412/2 від 01.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-101/05/23/DEX від 29.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA13U9 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 35 341, 90 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 35 341, 90 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900414/2 від 01.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги»

площею 188, 76 м.кв. та 1 158 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 9 248, 91 EUR або 361 218, 95 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 15 971, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-107/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №СФ-0500038 від 29.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_3 ), а також CMR №428993 від 30.05.2023.

01.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …4652), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900414/2 від 01.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-107/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA43U2 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 32 626, 76 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 32 626, 76грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900417/2 від 02.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1 035,01 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 809, 68 EUR або 344 918, 35 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-146/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №СФ-0500043 від 31.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_3 ), а також CMR №405458 від 01.06.2023.

02.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …9420), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900417/2 від 02.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-146/05/23/DEX від 01.06.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209170/2023/35581 від 05.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA72U7 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 37 422, 41 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 37 422, 41 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900420/2 від 02.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 804,46 м.кв. та 374,4 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 10 913, 56 EUR або 427 289, 88 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-125/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №СФ-0500042 від 31.05.2023 (перевізник: ФОП ОСОБА_3 ), а також CMR №429007 від 31.05.2023.

02.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …6353), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900420/2 від 02.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-125/05/23/DEX від 01.06.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стала вартість товару за МД № UA209230/2023/31203 від 25.03.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA61U0 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 23 165, 27 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 23 165, 27 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900421/2 від 02.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 913,41м.кв. та 268, 8м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 10 154, 47 EUR або 397 569, 84 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-117/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №3194 від 31.05.2023 (перевізник: ПП Фірма «ВМВ-Транс»), а також CMR №850995 від 31.05.2023.

02.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …66f4), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900421/2 від 02.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-117/05/23/DEX від 30.05.2023;

· в графі 13 та 23 CMR від 31.05.2023 року за №850995 вказаний перевізник NGW Trans Sp. z.o.o. з яким відсутні будь-які договірні відносини.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стали вартості товару за МД № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 та МД №UA100320/2023/12519 від 17.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA69U3 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 27 833, 22 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 27 833, 22 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900423/2 від 05.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1172,6м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 10 139, 45 EUR або 398 946, 80 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 20 000, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-154/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №ЛТ00-000086 від 31.05.2023 (перевізник: ПП «Леополіс-Транс»), а також CMR 415488 від 31.05.2023.

05.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …9f4f), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900423/2 від 05.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-154/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стали вартості товару за МД № UA100230/2023/11784 від 02.06.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA68U9 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 25 072, 10 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 25 072, 10 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900429/2 від 05.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1152м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 9 642, 88 EUR або 379 408, 76 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 20 000, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-167/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №ЛТ00-000086 від 31.05.2023 (перевізник: ПП «Леополіс-Транс») та CMR б/н від 31.05.2023.

05.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …9468), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900429/2 від 05.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-167/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стали вартості товару за МД № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA58U4 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 35 146, 44 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 35 146, 44 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900425/2 від 05.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1152м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 755, 20 EUR або 344 482, 10 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 20 000, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-116/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №ЛТ00-000084 від 31.05.2023 (перевізник: ПП «Леополіс-Транс»), а також CMR б/н від 01.06.2023.

05.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …99с0), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900425/2 від 05.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-116/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стали вартості товару за МД № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023. В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA10U0 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 35 040, 76 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 35 040, 76 грн.).

Рішення про коригування митної вартості товарів UA 209000/2023/900427/2 від 05.06.2023.

Позивач надав до митного оформлення митну декларацію у якій зазначив наступні відомості:

Опис товару: «Плитка керамічна … для облицювання стін та підлоги» площею 1059,84 м.кв.;

Митна вартість товару складається з:

· Фактурної вартості 8 298, 55 EUR або 326 514, 75 грн. за офіційним курсом;

· Витрат на транспортування товару (код 10): 16 500, 00 грн.

На підтвердження фактурної вартості товару позивач надав інвойс № (S)FSE-200/05/23/DEX від 30.05.2023.

На підтвердження транспортних витрат позивач надав рахунок на оплату №СФ-0600001 від 01.06.2023 (перевізник: фоп ОСОБА_3 ), а також CMR №403015 від 02.06.2023. 05.06.2023 Митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації, надіслала позивачу вимогу (ідентифікатор повідомлення: …е740), якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. На вимогу декларантом надіслано додаткові документи, які були наявні у декларанта у відповідності з вимогою митниці.

Після розгляду усього наданого пакету документів, Митниця не погодилась із заявленою позивачем митною вартістю товарів та прийняла Рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900427/2 від 05.06.2023.

У своєму рішенні Митниця висловила зауваження, а саме:

· в пункті 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020 вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Також, в п.5 контракту зазначено, що у разі проведення виробником акцій на продані товари, або збільшену кількість замовлень, зроблених покупцем, виробник має право надавати покупцю знижки на замовлені ним товари - також після подання та прийняття замовлення. Згідно з п. 6.3 контракту рахунок-Фактура продажу видається відповідно до умов підтвердженого замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось;

· в експортній декларації країни відправлення вартість товару не відповідає вартості товару що зазначена у фактурі № (S) FSE-200/05/23/DEX від 31.05.2023.

На підставі методу коригування 2б джерелом коригування митної вартості стали вартості товару за МД № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023.

В подальшому відповідачем було прийнято картку відмови та здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 ДЕ № 23UA35U5 згідно з якою сплачено заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої відповідачем нової митної вартості і додатково нараховано 40 541, 97 грн. митних платежів (20% ПДВ на загальну суму 40 541, 97 грн.).

Не погоджуючись з рішеннями відповідача щодо коригування митної вартості, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

IV. Позиція суду

і. Вихідні положення

Частина друга статті 19 Конституції України від 28.06.1991 № 254к/96-ВР визначає обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вказана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

На підставі означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

У межах повноважень означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень,не перевищуючи їх.

У спосіб означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Перевіряючи оскаржене рішення на предмет відповідності критеріям правомірності, суд зазначає наступне.

Суд здійснює перевірку юридичної та фактичної обґрунтованості мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржених рішень крізь призму положень частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналізуючи оскаржене рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: взяти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Надаючи оцінку правомірності рішенню відповідача про коригування митної вартості товарів , суд виходить з наступного.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів регулюються, серед іншого Митним кодексом України у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (далі - МК України).

Так, відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частини другої вказаної статті Кодексу, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частина третя статті 57 МК України передбачає, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 згаданого Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Відповідно до статті 63 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 згаданого Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями згаданої статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях

Відсутність аналізу підстав, за яких митний орган дійшов висновку про коригування митної вартості, унеможливлює прийняття обґрунтованого рішення, адже вказані обставини є ключовими під час дослідження правомірності прийнятого митним органом рішення.

Відтак, надаючи правову оцінку застосуванню контролюючим органу резервного методу коригування митної вартості, суд повинен дослідити те, чи було дотримано умов, за яких митний орган повинен застосовувати методи визначення митної вартості під час коригування вартості, оскільки саме дотримання таких умов в поєднанні з належним обґрунтуванням необхідності їх застосування і є підтвердженням правомірності рішенням. Поряд з цим, порушення будь-якої умови, під час прийняття рішення, є підставою для визнання такого рішення протиправним та скасування.

За таких обставин суд повинен дослідити дотримання умов, за яких виник предмет спору. Вказане узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01.10.2021 у справі № 140/947/20.

Відтак у вимірі спірних правовідносин суд вважає за доцільне проаналізувати наявність у митного органу підстав для витребування додаткових доказів на підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару.

iі. Аналіз обґрунтованості виставлення відповідачем вимоги про витребування додаткових документів на підтвердження заявленої декларантом митної вартості

Стаття 49 МК України визначає, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII згаданого Кодексу та згаданою главою.

Частиною другою статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частина перша статті 53 МК України визначає, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів та додаткових документів на вимогу митного органу наведено у статті 53 Митного кодексу України.

Частиною третьою статті 53 МК України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частини четвертої вказаної статті визначено, що у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.03.2021 у справі № 809/857/17.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Окрім цього, суд зауважує, що, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.04.2021 у справі № 810/3397/16 та від 18.08.2021 у справі №821/1050/17).

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 згаданого Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 згаданого Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 згаданого Кодексу.

Частиною другою статті 55 МК України встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити 1)обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд бере до уваги висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17, згідно з яким декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

За таких обставин суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що тягар доказування заявленої митної вартості покладається на декларанта.

Резюмуючи надання оцінки наявності у відповідача підстав для витребування додаткових доказів, суд звертає увагу на те, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення митної вартості, повинен брати до уваги лише ті докази, які стосуються предмета доказування. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу, умови чи терміни оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови чи терміни оплати товару не повинні братися митним органом до уваги при контролі за митною вартістю.

Щодо доводів відповідача про те, що платіжні доручення неможливо ідентифікувати з відповідною поставкою, або іншими поставками, суд зазначає наступне.

Суд враховує, що відповідно до пункту 2.2 Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 № 216, платник заповнює реквізит "Призначення платежу" в іноземній валюті або банківських металах таким чином, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування бенефіціару коштів в іноземній валюті або банківських металів.

Між тим, чинним законодавством не встановлено обов`язку здійснювати посилання в платіжному документі на інвойс чи проформу-інвойс.

Отже, сама по собі відсутність у платіжних документах посилання на інвойс чи проформу-інвойс, за умови наявності вказівки на контракт та товари, які оплачуються, не є підставою для висновку щодо недостовірності наданої позивачем інформації про митну вартість товару.

Аналогічний правовий висновок виклав Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі №810/2784/18.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що відповідач мав можливість ідентифікувати платіжні доручення в іноземній валюті із партіями товару за митними деклараціями, що стали підставою для винесення оскаржуваних рішень.

Таким чином, суд не погоджується із висновками відповідача, що позивач до митного оформлення не подав відповідно до пункту 4 частини другої статті 53 МК України банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Суд відхиляє аргументи відповідача щодо наявності розбіжності щодо ціни в експортних деклараціях країни відправлення та в комерційних інвойсах, виходячи з такого.

Щодо виявлених митним органом у спірних рішеннях розбіжностей у числовому значенні, зазначеному в експортних деклараціях, які не відповідають ціні товару, зазначеній в рахунках-фактурах, то суд зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Проте у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, але не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Як уже зазначав суд, позивач до кожної митної декларації надавав рахунки-фактури (інвойси), за якими здійснювалась відповідна операція. Так, рахунки-фактури є доказом операцій купівлі-продажу товарів або послуг та належать до групи документів, які є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

Суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.

При цьому у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.

Відповідно до Керівництва із заповнення Єдиного адміністративного документа (далі - ЄАД), розроблене Генеральним Директоратом TAXUD (номер документу TAXUD/1619/08) графа 46 «статистична вартість» ЄАД має містити статистичну вартість. «Статистична вартість» означає вартість товарів на момент та у місці, де вони залишають територію країни - експортера - члена ЄС. Вона має базуватися на фактурній вартості товарів та має також включати допоміжні витрати, такі як транспорт, що відноситься до частини перевезення, яке проходить на статистичній території країни - члена ЄС, де відбувається експорт, а також витрати на митне оформлення товару у країні відправлення.

Відтак, фактурна (митна) вартість завжди є меншою за статистичну або може їй дорівнювати, оскільки до статистичної вартості входить фактурна вартість товару та витрати на транспортування.

Тож будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації, конвертованої в іншу валюту, ніж та, що визначена контрактом і у якій позивач здійснював оплату товару, у цьому разі обумовлена застосуванням курсу валют, а не заниженням ціни товару згідно з первинними документами, виданими продавцем.

Отже, відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену позивачем, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товарів, ознаки підробки та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товар.

З викладеного вбачається, що статистична вартість не є ані вартістю товару за договором, ані фактурною вартістю. Значення статистичної вартості є приблизним та теоретичним, а отже не може враховуватись відповідачем при визначенні фактурної вартості імпортованого товару.

Тобто, відповідач помилково ототожнив вартість товару за договором, вказану в рахунку-фактурі (інвойсі) зі статистичною вартістю, яка зазначена в декларації країни відправника. Вказані значення є різними, а тому їх порівняння є недоцільним.

Вказана обставина відповідачем жодними доказами не спростована.

Суд критично оцінює доводи відповідача щодо порушення позивачем 3 контракту від 01.02.2021 №02/04/2020, виходячи з такого.

У Контракті вказано, що умовою придбання Виробів у Виробника є подання замовлення Покупцем. Відповідач зазначає, що замовлення до митного оформлення не подавалось.

Суд зазначає, що замовлення (заявка) до Контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару, оскільки у заявці може міститися лише інформація про кількість та асортимент товару, який замовляє ПП. І така заявка не буде мати жодного значення для числових визначень митної вартості. Також варто зазначити, що на законодавчому рівні відсутнє визначення складових (реквізитів) заявки до зовнішньоекономічного контракту.

Як вже зазначав суд, статтею 53 МК України визначено перелік документів, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості, і серед того переліку немає заявок (замовлень) чи будь-яких інших попередніх документів. При цьому згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Усі витрати на товар, які поніс позивач за Контрактом Sp.z.o.o № 02/04/2020 від 01.02.2021 включені у заявлену митну вартість. Окрім того до митного контролю було подано інвойси, рахунки фактури та CRM, які по суті і виконувала роль замовлення.

Отже, подані декларантом документи підтверджують заявлену митну вартість товару.

Суд відхиляє аргументи відповідача щодо подані позивачем товаросупровідні документи не містять всіх необхідних відомостей щодо числових значень складових митної вартості, виходячи з такого.

Міжнародне перевезення вантажів здійснюється відповідно до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева.19.05.1956), ратифікованої Законом України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» (далі - Конвенція).

Суть прийняття Конвенції - стандартизація умов, що регулюють договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, зокрема стосовно документів, які застосовуються під час такого перевезення та відповідальності перевізника.

Статтею 11 Конвенції передбачено, що відправник разом із вантажною накладною має надати Перевізнику документи та забезпечити інформацією, необхідними для здійснення митних та інших формальностей, які повинні бути здійснені до поставки вантажу. При цьому на Перевізнику не лежить обов`язок перевірки вірності та адекватності цих документів та інформації.

При прийнятті вантажу відповідно до частини першої статті 8 Конвенції перевізник зобов`язаний перевірити:

· вірність записів, зроблених у вантажній накладній щодо числа вантажних місць, а також їх маркування та нумерації місць;

· зовнішній стан вантажу та його упаковки.

Разом з цим, частина перша статті 5 вказаної Конвенції передбачено, що вантажна накладна (CMR) складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна.

Крім цього, стаття 6 Конвенції встановлює обов`язкові реквізити вантажної накладної (CMR), а саме:

· дата і місце складання вантажної накладної;

· ім`я та адреса відправника;

· ім`я та адреса перевізника;

· місце і дата прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки;

· ім`я та адреса одержував;

· прийняте позначення характеру вантажу і спосіб його упакування та, у випадку перевезення небезпечних вантажів, їх загальне позначення;

· кількість вантажних місць, їх спеціальне маркування і нумерація місць;

· вага вантажу брутто чи виражена в інших одиницях виміру кількість вантажу;

· платежі, пов`язані з перевезенням (провізна плата, додаткові платежі, митні збори, а також інші платежі, що стягуються з моменту укладення договору до доставки вантажу);

· інструкції, необхідні для виконання митних та інших формальностей;

· заява про те, що перевезення здійснюється незалежно від будь-яких умов, згідно з положеннями дійсної Конвенції.

Митний орган неодноразово у своїх рішеннях посилається на те, що пункт доставки у CMR зазначено місто Львів, а у інших товаро-супровідних документах Пасіки-Зубрицькі. Проте варто врахувати, що населений пункт Пасіки Зубрицькі знаходиться на об`їзній дорозі м. Львів, що по суті ніяким чином не впливає на тривалість маршруту перевезення.

Більше того, юридична адреса позивача зареєстрована у м. Львів, проте складські приміщення знаходяться в с. Пасіки-Зубрицькі, куди і здійснювалася поставка товару.

Крім того, наявність/відсутність окремих, не обов`язкових реквізитів у CMR не впливає на підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, оскільки недоліків щодо кількісних та якісних характеристик товару, вказаного у вантажній накладній, митним органом не виявлено.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 09.07.2020 у справі № 804/5445/17.

Окрім зазначеного, термін "франко-перевізник" означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці.

Більше того, юридична адреса відправника зареєстрована у м. Страховіце, звідки і було здійснено перевезення товару.

Отже, поставка здійснювалася на площах продавця, а тому саме продавець відповідає за завантаження, а тому аргументи про невключення до товаросупровідних документів відомостей про навантаження, перевантаження не відповідає фактичним обставинам, встановленим судом.

Таким чином, в графі 33 Рішення митного органу вказані як причина сумнівів у заявленій митній вартості недоліки в поданих до митного оформлення позивачем документах є необґрунтованими та такими, що не мають впливу на визначення митної вартості за ціною говору.

iii. Щодо застосування резервного методу

Частина друга статті 55 МК України визначає, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1)обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Зазначені висновки випливають, зокрема, з приписів пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, за яким у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 МК України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Верховний Суд у постанові від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15, висловив позицію, згідно з якою у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.

Вказане узгоджується також із правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.08.2021 у справі № 160/4944/19 та у постанові від 04.11.2021 у справі №120/2634/19-а.

Суд встановив, що у рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідач посилається на митні декларації, а саме:

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900369/2 від 24.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900375/2 від 25.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900382/2 від 26.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900390/2 від 29.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900393/2 від 22.06.2023 відповідач посилається на митні декларації №UA209230/2023/31203 від 25.03.2023 щодо товару № 1 та № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 2, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900387/2 від 29.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № 100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900395/2 від 30.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1 рівень митної вартості становить 0,6702 дол США/кг та митну декларацію № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 2 рівень митної вартості становить 0,6831 дол США/кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900400/2 від 30.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1 рівень митної вартості становить 0,6702 дол США/кг та №UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 1 рівень митної вартості становить 0,6831 дол США/кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900407/2 від 31.05.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900412/2 від 01.06.2023 відповідач посилається на митні декларації № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1, № UA209170/2023/34851 від 05.05.2023 щодо товару № 2 та №UA209170/2023/22892 від 13.05.2023 щодо товару № 3, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900414/2 від 01.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1 рівень митної вартості становить 0,6702 дол США/кг та митну декларацію № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 2 рівень митної вартості становить 0,6831 дол США/кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900417/2 від 02.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34851 від 05.03.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900420/2 від 02.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209230/2023/31203 від 25.03.2023 щодо товару № 1 та № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 2, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900421/2 від 02.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209190/2023/12937 від 14.03.2023 щодо товару № 1 рівень митної вартості становить 0,6702 дол США/кг та митну декларацію № UA100320/2023/12519 від 17.05.2023 щодо товару № 2 рівень митної вартості становить 0,6831 дол США/кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900423/2 від 05.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA100230/2023/11784 від 02.06.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900429/2 від 05.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34851 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості № UA209000/2023/900425/2 від 05.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б;

- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900427/2 від 05.06.2023 відповідач посилається на митну декларацію № UA209170/2023/34581 від 05.05.2023 щодо товару № 1, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2б.

У всіх випадках, де відповідач брав за основу попередньо оформлені митні декларації, партії товарів не були співрозмірні з тими, що імпортувались позивачем, умови поставок були різними, однак жодного коригування проведено не було.

З урахуванням викладеного, суд висновує про протиправність рішень відповідача про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900369/2 від 24.05.2023, №UA209000/2023/900375/2 від 25.05.2023, №UA209000/2023/900382/2 від 26.05.2023, №UA209000/2023/900390/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900387/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900393/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900395/2 від 30.05.2023, №UA209000/2023/900400/2 від 30.05.2023, №UA209000/2023/900407/2 від 31.05.2023, №UA209000/2023/900412/2 від 01.06.2023, №UA209000/2023/900414/2 від 01.06.2023, №UA209000/2023/900417/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900420/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900423/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900421/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900429/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900425/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900427/2 від 05.06.2023, у зв`язку з чим такі необхідно скасувати.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити повністю.

V. Судові витрати

Відповідно до положень статті 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 8127,29 грн.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд

в и р і ш и в:

позов Приватного підприємства ЛЕОПОЛІСБУД до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900369/2 від 24.05.2023, №UA209000/2023/900375/2 від 25.05.2023, №UA209000/2023/900382/2 від 26.05.2023, №UA209000/2023/900390/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900387/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900393/2 від 29.05.2023, №UA209000/2023/900395/2 від 30.05.2023, №UA209000/2023/900400/2 від 30.05.2023, №UA209000/2023/900407/2 від 31.05.2023, №UA209000/2023/900412/2 від 01.06.2023, №UA209000/2023/900414/2 від 01.06.2023, №UA209000/2023/900417/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900420/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900423/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900421/2 від 02.06.2023, №UA209000/2023/900429/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900425/2 від 05.06.2023, №UA209000/2023/900427/2 від 05.06.2023.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці , місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1 на користь Приватного підприємства ЛЕОПОЛІСБУД , місцезнаходження: 79022, м. Львів, вул. Городоцька, 172 судовий збір у розмірі 8127 (вісім тисяч сто двадцять сім) грн 29 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Суддя Гулик Андрій Григорович