Справа № 640/20222/22
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2024 року справа №640/20222/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду, третя особа Державна судова адміністрація України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Київського апеляційного суду (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2а, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державна судова адміністрація України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ), в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність керівника апарату Київського апеляційного суду щодо ненадання відповіді на заяву про надання довідки згідно Закону України «Про очищення влади» від 5 вересня 2022 року та відповіді на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 р.;

- зобов`язати керівника апарату Київського апеляційного суду надати відповіді на заяву про надання довідки згідно Закону України «Про очищення влади» від 5 вересня 2022 року та відповідь на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року.

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що надана відповідачем відповідь від 04.11.2022 року не відповідає формі, в якій доводиться до відома заявнику інформація, з перевищенням наданого Законом строку для надання відповіді, а також без роз`яснення порядку оскарження такої відповіді.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №640/20222/22 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та проведення судового засідання.

11 травня 2023 р. від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла адміністративна справа №640/20222/22 на виконання Закону України № 2825-IX від 13 грудня 2022 р. «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду».

Ухвала про прийняття справи до провадження прийнята з урахуванням Закону України № 2825-IX від 13 грудня 2022 р. «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», який набув чинності 15 грудня 2022 р.

Указаним законом ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва та вирішено, що до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Отже, згідно з цим законом вказані адміністративні справи підсудні Київському окружному адміністративному суду.

11 травня 2023 року протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями цю справу передано на розгляд судді Журавлю В.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 19.05.2023 (суддя Журавель В.О.) відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 03.10.2023 за № 949/0/15-23 ОСОБА_2 було звільнено з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до протоколу повторно автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №640/20222/22 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А.

Ухвалою суду від 08 лютого 2024 року справу прийнято до свого провадження суддею Білоноженко М.А.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від__________ заяву про зміну предмету позову повернуто позивачу без розгляду.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що відповідачем була надана письмова відповідь від 04.11.2022 на звернення позивача, в якій відповідно до порушених питань надана змістовна та обґрунтована інформація, з якою фактично не погоджується позивач. Зазначив, що дія Закону України «Про звернення громадян» не поширюється на порядок розгляду заяв, встановлених трудовим законодавством. Відтак, вважає поданий позов безпідставним.

Третя особа Державна судова адміністрація України пояснень відносно предмету спору до суду не надала.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Позивач до 10.02.2022 перебував у трудових відносинах з Київським апеляційним судом, а саме працював на посаді секретаря судового засідання "відділу забезпечення діяльності судової палати із розгляду цивільних справ, що підтверджується відповідним записом в трудовій книжці.

Після звільнення з посади, позивачем 06.09.2022 року була подана заява щодо видачі копії довідки про проведення відносно позивача перевірки, згідно Закону України «Про очищення влади» під час роботи в Київському апеляційному суді.

Не отримавши відповіді на заяву, 25.10.2022 року позивачем було подано до канцелярії суду скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду з вимогою надати відповідну копію довідки та притягнення працівників даної установи до адміністративної відповідальності.

Пізніше, під час перевірки електронної пошти і папки «Спам», позивачем було виявлено листа Київського апеляційного суду від 04.11.2022 року. Згідно вказаного листа, перевірку відомостей, згідно із ЗУ «Про очищення влади», відносно позивача було розпочато, проте не закінчено, в зв`язку із звільненням його із посади.

Вважаючи вказану відповідь такою, що не відповідає формі та вимогам, встановленим ЗУ «Про звернення громадян» щодо відповіді на скарги, звернення, клопотання, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Статтею 40 Конституції України закріплено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права на звернення регулює ЗУ «Про звернення громадян» (далі Закон №393/96-ВР), за приписами частини першої статті 1 якого, громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

У статті 3 Закону №393/96-ВР визначено, що під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (частина перша).

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності.

Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо (частина третя).

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб (частина четверта).

За приписами статті 4 Закону №393/96-ВР до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких: порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян); створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод; незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

У частині першій статті 5 Закону №393/96-ВР передбачено, що звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Порядок розгляду звернень громадян урегульовано в розділі ІІ Закону №393/96-ВР, зокрема, його статтями 14 (розгляд пропозицій (зауважень) громадян), 15 (розгляд заяв (клопотань)) та 16 (розгляд скарг громадян).

Згідно із частиною першою статті 14 Закону №393/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, посадові особи зобов`язані розглянути пропозиції (зауваження) та повідомити громадянина про результати розгляду.

Відповідно до частин першої, третьої та четвертої статті 15 Закону №393/96-ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

За приписами частини першої статті 20 Закону №393/96-ВР звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Отже, вказаними нормами закону позивачу гарантовано право на звернення до органу державної влади з клопотанням щодо сприяння реалізації його прав, відповідь на яке повинна бути надана письмово у встановлений строк із зазначенням чіткої відповіді на поставлені питання та порядку оскарження такої відповіді.

Як встановлено судом, 06.09.2022 року позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив надати довідку щодо перевірки , згідно Закону України «Про очищення влади», яка проводилась щодо нього під час роботи в Київському апеляційному суді.

Як свідчить штам Київського апеляційного суду на вказаній заяві, остання була подана та зареєстрована судом 06.09.2022 року за № 69618.

З огляду на зміст вказаної заяви, відповідач повинен був надати обґрунтовану відповідь у 15-ти денний строк з дня її отримання, тобто до 21.09.2022 року.

Натомість, станом на 25.10.2022 року відповідь на зазначену заяву позивачу надана не була, в зв`язку із чим відповідачем було порушено вимоги ст. 20 Закону №393/96-ВР.

Вказані обставини відповідачем не спростовано.

Не отримавши відповідь на заяву від 06.09.2022 року, позивачем була подана скарга на дії працівників Київського апеляційного суду, яка відповідно до штемпелю прийнята та зареєстрована відповідачем 25.10.2022 року за №П-264.

Матеріалами справи встановлено, що відповідачем була надана одна відповідь за №П-264/08-01/2022 від 04.11.2022 року фактично на заяву позивача від 06.09.2022 та скаргу від 25.10.2022 року.

Суд звертає увагу відповідача, що розглядаючи заяву та скаргу позивача він зобов`язаний або надати чітку відповідь на постановлені питання та затребувані документи, або зазначити обґрунтовану відмову у наданні таких документів та зазначити письмове обгрунтування щодо не надання запитуваної інформації.

Інформація зазначена у листі відповідача від 04.11.2022 не дає чіткої відповіді на постановлені позивачем питання, зокрема, незрозуміло, які дії були вчинені відповідачем щодо розгляду скарги на дії працівників Київського апеляційного суду, чи проводилась перевірка викладених у скарзі обставин, чи встановлено факти порушення прав позивача, якщо так чи прийняті заходи реагування на вказані факти.

Тобто із наданої відповіді неможливо встановити дії відповідача, які б стосувались розгляду скарги позивача від 25.10.2022 року.

Крім того, враховуючи те, що вказаним листом відповідача фактично відмовлено у задоволенні скарги позивача від 25.10.2022, оскільки відповіді на поставлені запитання не надано, то відповідач, в силу вимог ч. 4 ст. 15 Закону України ''Про звернення громадян'', зобов`язаний був роз`яснити позивачу порядок оскарження.

В той же час, вказаного ним зроблено не було.

Посилання відповідача на те, що керівник апарату суду не є особою, наділеною повноваженнями на складання протоколу про адміністративні правопорушення, суд не вважає обґрунтованою відповіддю на подану скаргу позивача.

Щодо відповіді на заяву про надання довідки щодо перевірки , згідно Закону України «Про очищення влади», суд вважає, що відповідачем була надана відповідь у листі від 04.11.2022 року на зазначені вимоги, тому в цій частині судом не вбачається бездіяльності відповідача щодо ненадання відповіді на заяву від 06.09.2022 року.

Відповідно до норми ч. 2 ст. 9 КАС України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав позивача.

Таким чином, бездіяльність відповідача щодо фактичного не розгляду скарги позивача від 25.10.2022 року, у відповідності до Закону України ''Про звернення громадян'', не відповідає критеріям правомірності, встановлених нормою ч. 2 ст. 2 КАС України, в тому числі щодо обґрунтованості.

Тому позовні підлягають частковому задоволенню, шляхом визнання протиправною бездіяльності керівника апарату Київського апеляційного суду щодо ненадання відповіді на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 р. та зобов`язати керівника апарату Київського апеляційного суду надати відповідь на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року, у відповідності до Закону України ''Про звернення громадян''.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наслідками розгляду справи, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Під час звернення до суду, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1000 грн, що підтверджується квитанцією від 21.11.2022 року.

В зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог, на користь позивача необхідно стягнути сплачений судовий збір у розмірі 500,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) задовольнити частково;

2. Визнати протиправною бездіяльність керівника апарату Київського апеляційного суду щодо ненадання відповіді на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 р.;

3. Зобов`язати керівника апарату Київського апеляційного суду надати відповідь на скаргу на дії працівників Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року, у відповідності до Закону України ''Про звернення громадян''.

4. В іншій частині позову відмовити;

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 500,00 (п`ятсот грн 00 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Київського апеляційного суду (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2а, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.