Справа № 280/2308/24
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

09 травня 2024 року (09:10)Справа № 280/2308/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

14.03.2024 до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» (далі - позивач) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач), в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати наказ від 21.02.2024 № 51-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Профіт-Агрітрейд» ()».

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржуваний наказ є протиправним. Зазначає, що спірний наказ прийнятий за наслідками розгляду заперечень позивача на акт камеральної перевірки. При цьому, на думку позивача, перевірка на підставі п.78.1.5 ПК України може бути призначення за умови наявності чотирьох підстав: платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки; вимагання повного або часткового перегляду результатів; посилання на обставини, що не були досліджені під час перевірки; об`єктивний розгляд позивача не можливий без проведення перевірки. Позивач зазначає, що у цьому випадку наявні тільки перші дві умови для призначення перевірки у порядку п. 78.1.5 п. 78.1. ст. 78 ПК України. Відтак, у відповідача не було законних підстав для видання Наказу про проведення документальної невиїзної перевірки. Також позивач не погоджується із висновками Акту камеральної перевірки, щодо якого ним подавались заперечення. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 19.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

03.04.2024 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 15867), в якому зазначає, що оскаржуваний наказ прийнято на підставі пп. 78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України, оскільки позивачем подано заперечення на акт камеральної перевірки. Так, відповідачем розглянуті заперечення позивача, та прийнято рішення про необхідність проведення перевірки, оскільки висновки, викладені в акті перевірки потребують додаткового дослідження. Відтак, видання наказу про проведення перевірки відповідає приписам чинного законодавства. Також відповідач посилається на те, що справа підлягає закриттю, оскільки правомірність дій податкового органу при призначення та проведенні перевірки не може бути окремим предметом позову, але може бути підставами позову про визнання рішень, прийнятих за результатами такої перевірки.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

18.01.2024 відповідачем складений Акт №29/32-00-51-03-03/41381909 про результати камеральної перевірки позивача з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за листопад 2023 року (а.с.23-27).

Позивач, не погодившись із вказаним актом надав відповідачу заперечення від 02.02.2024 №02 (а.с.28-32).

За наслідками розгляду заперечень позивача, відповідач листом від 21.02.2024 №924/6/32-00-51-03-07, повідомив, що висновки контролюючого органу, викладені в Акті перевірки від 18.01.2024 №29/32-00-51-03-03/41381909, з урахуванням фактів, викладених у заперечення на Акт, потребують додаткового дослідження та проведення документальної позапланової невиїзної перевірки на підставі пп. 78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України (а.с.39-40).

21.02.2024 відповідачем прийнятий наказ №51-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Профіт-Агрітрейд ()» (а.с.41).

Не погоджуючись із таким наказом, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Першочергово суд зауважує, що в межах цієї справи наказ про призначення перевірки не був реалізований, перевірка проведена не була, за наслідками перевірки акт не складався та жодних рішень не виносилось.

Отже, оскаржуваний наказ, як акт індивідуальної дії, не вичерпав своєї дії, а тому може бути предметом самостійного оскарження в суді.

Таким чином, посилання відповідача щодо неможливості оскарження наказу судом до уваги не приймаються.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (далі- ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (підпункти 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України).

Одним з видів податкового контролю за дотриманням вимог податкового та іншого законодавств відповідно до статті 75 ПК України є право контролюючих органів на проведення камеральної, документальних (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичної перевірки.

Такі перевірки мають свої особливості щодо сфери правового регулювання, підстав для їх призначення, проведення, оформлення результатів та прийнятих за її наслідками рішень.

Відповідно до пп. 78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: зокрема, якщо платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки в порядку, визначеному пунктом 86.7 статті 86 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення у разі якщо платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали предметом оскарження.

Наказ про проведення документальної позапланової перевірки з підстав, зазначених у цьому підпункті, видається:

у разі розгляду заперечення до акта перевірки, - контролюючим органом, який проводив перевірку (абз.3 пп. 78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України).

Із матеріалів справи судом встановлено, що позивачем подано заперечення на Акт від 18.01.2024 №29/32-00-51-03-03/41381909 про результати камеральної перевірки.

У вказаних запереченнях позивач «…категорично не погоджується із висновками Акта перевірки, вважає їх такими, що суперечать фактичним обставинам та не відповідають положенням ПК України…».

У запереченнях на акт перевірки позивач посилаються на обставини, що не були досліджені під час перевірки, зокрема вказує, щодо здійснення експортних операцій.

Так, у п.3 Акту перевірки від 18.01.2024 №29/32-00-51-03-03/41381909 зазначено, що у листопаді 2023 року позивачем експорті операції не здійснювались.

В той же час, у запереченнях на Акт перевірки позивач із таким твердженням не погоджується та зазначає, що «…підприємство експортувало весь товар за операціями з придбання якого було сформоване означене у Акті перевірки бюджетне відшкодування…». До заперечень позивач надав документи на підтвердження експортних операцій.

Вказане, на думку суду, свідчить про наявність обставин, що не були досліджені під час перевірки.

Тому, у цьому випадку відповідач правомірно, на підставі пп. 78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України видав наказ про проведення документальної позапланової перевірки позивача.

З викладеного суд виснує, що відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу.

Щодо інших посилань учасників справи, суд зазначає, що вони не впливають на правильність вирішення спору по суті.

У рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява №30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» (69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, буд. 64 Д, офіс 6; ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м.Дніпро, пр. Поля Олександра, буд.57; ) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 09.05.2024.

Суддя Ю.В. Калашник