Справа № 420/13810/24
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2024-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 травня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вікторія ХОМ`ЯКОВА, розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Волинській області та ДПС України з позовом, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області №8509304/40888064 від року;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати Податкову накладну №9 від 25.01.2023 року, складену товариством з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН", в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області та Державної податкової служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" суму судового збору в розмірі 3 028,00 грн.

Одночасно позивач заявив клопотання про поновлення строку на звернення до суду як пропущеного з поважних причин.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В якості поважних причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає наступне:

зміна в квітні 2024 року адреси реєстрації товариства "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" з м. Миколаїв на м. Одеса;

здійснення господарської діяльності у м. Миколаїв, яке є прифронтовим, військова агресія проти України та регулярні обстріли Миколаївської області, постійні повітряні тривоги, внаслідок чого неможлива нормальна діяльність підприємства, недостатність у позивача часу для звернення до суду з цим позовом;

перебої з електропостачанням та інтернетом в квітні2023 року - квітні 2024 року;

евакуація протягом травня 2023 року - березня 2024 року первинної документації товариства "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" в іншу область, яка більш безпечніша;

наявність технічних перешкод та несправність сервера підприємства, на якому зберігалася вся інформація та данні бухгалтерського обліку ТОВ "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН", внаслідок чого потрібен був час для поновлення облікової інформації;

перебування директора ТОВ "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" Мицик М.М. за кордоном;

зупинення за 2023 рік великої кількості податкових накладних, що потребувало велику кількість часу для підготовки пояснень та пакету документів щодо розблокування податкових накладних;

відрядження директора до м. Київ, яке тривало в період з 17.07.2023 по 31.07.2023, 04.12.2023 по 13.12.2023 з 11.03.2024 по 15.03.2024;

перебування директора ТОВ "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" ОСОБА_1 одночасно керівником в ТОВ "МИНЕРАЛИС" ();

непоновлення строку на звернення до суду з цим адміністративним позовом буде свідчити про обмеження права позивача в доступі до правосуддя.

Розглянувши позовну заяву та додану до неї докази, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Частиною третьою наведеної статті визначено, що якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 ст. 122 КАС України встановлено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Позивач скористався правом оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, подавши скаргу, рішення за результатами розгляду скарги було прийнято 17.04.2023. До суду позивач звернувся 03.05.2024, тобто з пропуском тримісячного строку.

Стаття 123 КАС України передбачає, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зауважує, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

При цьому строк в три місяці визнано законодавцем достатнім для того, щоб у справах про судове оскарження рішення суб`єкта владних повноважень після закінчення адміністративного оскарження позивач визначився, чи звертатиметься він до суду з позовом за захистом прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи позивач просить поновити пропущений строк, але причини, наведені в позовній заяві, які призвели до такого пропуску, суд вважає не поважними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні, обстріли, перебої в енергопостачанні, евакуація звітності та інші зазначені у позові обставини, не є підставою для поновлення процесуального строку, оскільки не призводять до неможливості виконання учасником судового процесу процесуальних дій по своєчасному зверненню до суду з позовом. В 2023-2024 рр. Миколаївський окружний адміністративний суд (позивач мав реєстрацію в м. Миколаїв) не припиняв свою роботу, позивач неодноразово подавав до цього суду аналогічні позови, в яких оскаржував подібні рішення.

Згідно Єдиного реєстру судових рішень вбачається, що:

- у справі №400/8972/23 рішенням суду від 12.12.2023 були скасовані рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС у Волинській області від 05.04.2023 року №8573592/40888064, від 04.04.2023 року №8555887/40888064, від 05.04.2023 року №8573591/40888064;

- рішенням суду від 12.03.2024 у справі № 400/8629/23 скасовані рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових від 05.04.2023 №853594/40888064 та та від 05.04.2023 № 85753593/40888064);

- рішенням суду від 31.10. 2023 у справі № 400/7372/23 визнані протиправними та скасовані рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.03.2023 № 8509301/40888064 та від 28.03.2023 № 8509301/40888064;

- рішенням суду від 21.11.2023 у справі № 400/7507/23 визнані протиправними та скасовані рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.03.2023 № 8509294/40888064, № 8509300/40888064;

- рішенням суду від 25.10.2023 у справі № 400/4280/23 визнано протиправним та скасовано рiшення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7720994/40888064 від 28.11.2022.

Також позивач подавав інші позови до суду (справа №400/14328/23 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень).

Що стосується посилань позивача на перебування директора товариства за кордоном, у відрядженнях та заняття іншої посади, то вказані обставини взагалі не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, а залежать від волевиявлення позивача.

Положеннями статті 1 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом.

Щоб адміністративний позов був прийнятий до провадження судом першої інстанції, позивачу необхідно дотримуватись порядку подання позовної заяви в межах реалізації права на звернення до суду та кореспондуючого права на повноважний суд з урахуванням положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 55 Конституції України, частини четвертої статті 5 КАС України.

Крім того, пунктами 6, 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі щодо своєчасного пред`явлення позову для чого особа, зацікавлена у його поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, а саме дотримання строку звернення до суду.

З огляду на викладене судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази наявності обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом, а тому вказані позивачем в заяві причини пропуску строку звернення до суду є неповажними.

Позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії"). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Європейський суд з прав людини виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (рішення у справі "Олександр Шевченко проти України"), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених позивачем причин пропуску такого строку поважними. Тому позивач має надати клопотання про поновлення пропущеного строку з вказівкою інших поважних причин пропуску.

Крім того, до позову не додано копії рішення №8509304/40888064 від 28.03.2023, яке вказано в п.15 додатку.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху для надання позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України суддя,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі протягом п`яти днів з моменту її отримання, шляхом надання безпосередньо до канцелярії Одеського окружного адміністративного суду (адреса: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 14) документів, що підтверджують усунення викладених в ухвалі недоліків.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 08.05.2024.

Суддя Вікторія ХОМ`ЯКОВА