Справа № 755/7643/24
Суддя: Хромова О. О.
Дата ухвалення: 2024-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №:755/7643/24
Провадження №: 2-а/755/118/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" травня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позов передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено такі недоліки.

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до частини першої статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною першою статті 46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на частину четверту цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Згідно з положеннями частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено пунктом

7 частини першої статті 4 КАС України.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини першої та частини другої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а також на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить скасувати постанову № 1319557 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 183 КУпАП, винесену 05 лютого 2024 року капітаном поліції Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві Шелестом О.С., якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 850,00 грн.

В якості відповідача позивачем було визначено Дніпровське управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Так, згідно пункту 8 частини першої статті 23 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII), поліція у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Пунктом 8 частини першої статті 23 Закону №580-VIII передбачено, що, у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

У силу частин першої, другої статті 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття

110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 122, частина перша статті

123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті

127, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті

140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті

182, статті 183, 192, 194, 195).

Таким чином, за приписами статті 222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення за статтею 183 КУпАП, покладено на органи Національної поліції.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Приписами частини першої статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (частина перша статті 15 Закону України «Про Національну поліцію»).

Частиною першою статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Приписами частини третьої статті 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 183 КУпАП інспектори відповідного органу поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме її територіальних органів.

З огляду на викладене, оскільки дільничний офіцер капітан поліції Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві Шелест О.С. діє від імені органу Національної поліції, а відповідач Дніпровське управління поліції Національної поліції у місті Києві є структурним підрозділом Національної поліції України, який не є юридичною особою, а тому не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, суд зазначає, що належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у цьому випадку є Головне управління національної поліції у місті Києві, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, оскільки капітан поліції Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві Шелест О.С. є посадовою особою відповідного органу, який не діє як самостійний суб`єкт владних повноважень, а Дніпровське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві є лише територіальним підрозділом Головного управління національної поліції у місті Києві та не має статусу юридичної особи. Отже, належним відповідачем у справі є Головне управління національної поліції у місті Києві (ідентифікаційний код юридичної особи за , адреса місцезнаходження: місто Київ, вул. Володимирська, буд. 15).

Викладене узгоджується із висновком, що міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 вересня 2020 у справі № 742/2298/17.

Таким чином, враховуючи правову позицію суду касаційної інстанції, позивачу слід уточнити належного відповідача за даним позовом.

Стосовно дотримання строку звернення до адміністративного суду, суддя зазначає таке.

Частиною другою статті 286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Також, відповідно до статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Оскаржувану постанову № 1319557 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 183 КУпАП, винесено 05 лютого 2024 року.

Позов подано до суду засобами поштового зв`язку 30 квітня 2024 року (вхід. від 02 травня

2024 року, № 25355), тобто з пропуском встановленого статтею 286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 05 лютого 2024 року № 1319557. Позивач також зазначає, що копію оскаржуваної постанови в день її винесення він не отримував.

Разом з тим, позивач не просить поновити строк звернення до суду з адміністративним позовом і не зазначає причин пропуску встановленого законом строку на таке оскарження та не наводить відповідного обґрунтування у період з 05 лютого 2024 року (день винесення постанови) по 30 квітня 2024 року (день подання адміністративного позову).

У зв`язку з цим позивачеві слід подати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення встановленого законом строку звернення до суду з адміністративним позовом.

За змістом частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов ОСОБА_1 згідно із вимогами пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - три дні з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подання позовної заяви у новій редакції до належного відповідача, а також обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду з долученням відповідних доказів.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова