Справа № 639/2023/24
Суддя: Труханович В. В.
Дата ухвалення: 2024-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 639/2023/24
Провадження № 2-а/639/14//24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В. В.,

за участю секретаря Яременко В.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у м. Харкові адміністративну справу № 639/2023/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

11 квітня 2024 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась з позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, згідно якої просила суд: постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , майора ОСОБА_2 від 03.04.2024 № 104, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 210-1 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 100,00 грн. скасувати; провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП та стягнути витрати зі сплати судового збору.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що вона займає посаду керівника апарату Господарського суду Донецької області з 30.10.2013 по теперішній час.

До Господарського суду Донецької області 20.03.2024 надійшов лист від ІНФОРМАЦІЯ_1 від 19.03.2024 № 04/70 щодо здійснення перевірки документів стану військового обліку військовозобов`язаних і призовників, яка відбудеться 29.03.2024.Наказом Господарського суду Донецької області «Про призначення відповідального за ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів та бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та воєнного часу» від 25.07.2023 № 13 обов`язки з ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів та бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та воєнного часу покладено на начальника відділу правління персоналом ОСОБА_3 . У разі тимчасової відсутності начальника відділу управління персоналом (відрядження, відпустки, тимчасової втрати працездатності тощо) ОСОБА_4 обов`язки з військового обліку та бронювання військовозобов`язаних покладаються на заступника начальника відділу управління персоналом ОСОБА_5 . Контроль за виконанням цього наказу покладено, керівника апарату суду ОСОБА_6 .

Так, 29.03.2024 у Господарському суді Донецької області відбулась перевірка стану ведення військового обліку і бронювання громадян України та забезпечення функціонування системи військового обліку. Під час проведення перевірки жодного документа (акту, довідки тощо) не складалось та на адресу Господарського суду Донецької області станом на дату звернення з цим позовом не надходило.

Незважаючи на це, 03.04.2024 офіцером відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 , молодшим лейтенантом ОСОБА_7 щодо позивача складено протокол № 104 про адміністративне правопорушення за частиною другою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Цього ж дня, 03.04.2024 начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , майором ОСОБА_2 винесено постанову № 104, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 100,00 гривень.

У вказаній постанові зазначено, що під час перевірки документів та правил ведення військового обліку у Господарському суду Донецької області виявлено порушення законодавства про оборону, мобілізацію та мобілізаційну підготовку, а саме незабезпечення виконання Правил військового обліку. Контроль за виконанням наказу від 16.01.2024 № 16/1-к, виданим Господарським судом Донецької області був покладений на керівника апарату суду ОСОБА_1 .

Копії протоколу та постанови отримані начальником відділу управління персоналом Господарського суду Донецької області ОСОБА_8 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 (за довіреністю) 03.04.2024.

Позивач вважає, що вказана постанова ІНФОРМАЦІЯ_2 від 03.04.2024 № 104 винесена з порушенням положень КУпАП, внаслідок чого вона підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки була винесена за відсутності позивача, сповіщень про дату та час розгляду даної постанови ОСОБА_1 не отримувала, протокол не містить відомостей про дату, час та місце його складання, підпис у протоколі належить не позивачу, у протоколі не зазначено суті адміністративного правопорушення.

Зазначені обставини і стали підставою для звернення до суду з позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 12 квітня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. Призначено судове засідання.

Позивач, в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача, являючись суб`єктом владних повноважень і будучи повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився і про причини своєї неявки суд не сповістив, а тому справа у відповідності до ч. 3 ст. 205 КАС України була розглянута за відсутності відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши долучені до матеріалів справи письмові докази, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Судом було встановлено, що згідно наказу Господарського суду Донецької області від 30.10.2013 № 330-к, ОСОБА_1 приступила до здійснення повноважень керівника апарату Господарського суду Донецької області з 30.10.2013 (а.с. 9).

Як вбачається з копії трудової книжки ОСОБА_1 , вона займає посаду керівника апарату Господарського суду Донецької області з 30.10.2013 по теперішній час (а.с. 11-14).

Відповідно до довідки від 10.04.2024 № 02-30/53/2024 Господарського суду Донецької області повідомлено, що ОСОБА_1 дійсно працює в Господарському суді Донецької області з 01.07.2002, в тому числі на посаді керівника апарату Господарського суду Донецької області з 30.10.2013 по теперішній час. Також повідомлено, що 12.11.2014 Президентом України підписаний указ «Про внесення змін до мережі господарських судів України» №868, згідно з яким внесені зміни до указу Президента України «Питання мережі господарських судів України» від 12.08.2010 № 811 та місцезнаходженням Господарського суду Донецької області визначено місто Харків. Відповідно до рішення Харківської міської ради «Щодо перейменування об`єктів топоніміки міста Харкова» від 20.11.2015 № 12/15, на підставі відомостей з ЄДРПОУ від 22.01.2016 № 03.1-11/240 та розпорядження від 22.01.2016 № 1 Господарського суду Донецької області адресу було перейменовано на: АДРЕСА_1 (а.с.10).

Позивач у своїй позовній заяві повідомила, що 20.03.2024 до Господарського суду Донецької області надійшов лист від ІНФОРМАЦІЯ_1 від 19.03.2024 № 04/70 щодо здійснення перевірки документів стану військового обліку військовозобов`язаних і призовників, яка відбудеться 29.03.2024. Наказом Господарського суду Донецької області «Про призначення відповідального за ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів та бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та воєнного часу» від 25.07.2023 № 13 обов`язки з ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів та бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та воєнного часу покладено на начальника відділу правління персоналом ОСОБА_3 . У разі тимчасової відсутності начальника відділу управління персоналом (відрядження, відпустки, тимчасової втрати працездатності тощо) ОСОБА_4 обов`язки з військового обліку та бронювання військовозобов`язаних покладаються на заступника начальника відділу управління персоналом ОСОБА_5 . Контроль за виконанням цього наказу покладено, на керівника апарату суду ОСОБА_6 . Так, 29.03.2024 у Господарському суді Донецької області відбулась перевірка стану ведення військового обліку і бронювання громадян України та забезпечення функціонування системи військового обліку, яка проведена комісією у складі: начальника відділу організаційної та кадрової роботи Департаменту по взаємодії з правоохоронними органами та цивільного захисту Харківської міської ради ОСОБА_9 (припис на відрядження та виконання завдання від № 401/15), виконувача обов`язки начальника відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 та головного спеціаліста командування ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_10 (припис на відрядження та виконання завдання від 29.03.2024 № ВОБ/4/ЮО). Також зазначила, що під час проведення перевірки жодного документа (акту, довідки тощо) не складалось та на адресу Господарського суду Донецької області станом на дату звернення з цим позовом не надходило.

Так, 03.04.2024 офіцером відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 , молодшим лейтенантом ОСОБА_7 щодо позивача складено протокол № 104 про адміністративне правопорушення за частиною другою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 15-16).

Начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , майором ОСОБА_2 03.04.2024 винесено постанову № 104, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 100,00 гривень (а.с. 17-18).

Як зазначає позивач, що під час проведення перевірки жодного документа (акту, довідки тощо) не складалось та на адресу Господарського суду Донецької області станом на дату звернення з цим позовом не надходило.

Позивач вважає, що вказана постанова ІНФОРМАЦІЯ_2 від 03.04.2024 № 104 винесена з порушенням положень КУпАП, оскільки була винесена за відсутності позивача, сповіщень про дату та час розгляду даної постанови ОСОБА_1 не отримувала, протокол не містить відомостей про дату, час та місце його складання, підпис у протоколі належить не позивачу, а довіреній особі - начальнику відділу управління персоналом Господарського суду Донецької області Марині Латиш, яка була уповноважена лише на отримання копій протоколу та постанови про адміністративне правопорушення, а також підпис про отримання копії оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення належить ОСОБА_11 . Крім того, у протоколі не зазначено суті адміністративного правопорушення.

Згідно вимог ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише па виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав 1.1 обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними

доказами.

В силу положень пункту 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до

адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне,

всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (стаття 245 КУпАП).

Процес притягнення до адміністративної відповідальності передбачає дотримання прав особи, яку притягують до такої відповідальності.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є

будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа)

встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані

встановлюються, крім іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання

протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За змістом статей 252, 280 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні,чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За нормативними правилами статті 235 КУпАП територіальні центри комплектування та

соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема про

порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію (стаття 210-1 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи

про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки. Так, частиною першою статті 210-1 КУпАП встановлено відповідальність за порушення

законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

При цьому, положення частини другої статті 210-1 КУпАП передбачають відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, а також вчинення такого порушення в

особливий період.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, у період дії правового режиму воєнного стану котрий введений Указом Президента України №64/2022 та Законом України «Про затвердження Указу Президента України введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022(зі змінами у порядку, визначеному ст.8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», під час перевірки документів та Правил ведення військового обліку у Господарському суді Донецької області (м. Харків), було виявлено порушення законодавства про оборону, мобілізацію та мобілізаційну підготовку не забезпечення виконання Правил військового обліку. Контроль за виконанням наказу № 16-1-к від 16.01.2024, виданим Господарським судом Донецької області, був покладений на керівника апарату ОСОБА_1 (а.с. 17-18).

Так, відповідно до абзацу 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

З 24.02.2022 відповідно доУказу Президента № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, що охоплюється дією особливого періоду.

Отже, в Україні з 24.02.2022 діє особливий період.

Відповідно до статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

В свою чергу, зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що в ній не конкретизована суть правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , оскільки диспозиція інкримінованого позивачу адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП, передбачає декілька способів вчинення такого правопорушення. У зв`язку з чим, суд вважає, що фабула даної постанови викладена не належним чином, без зазначення при яких саме обставинах було вчинено правопорушення щодо не забезпечення виконання законодавства про оборону, мобілізацію та мобілізаційну підготовку Правил військового обліку і в чому саме воно виразилось.

Також суд зазначає про те, що неможливо встановити, чи пов`язано складання протоколу та винесення постанови саме з результатами перевірки, яка проводилась у Господарському суду Донецької області 29.03.2024.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як зазначає позивач, складення 03.04.2024 протоколу № 104 про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП та розгляд справи про адміністративне правопорушення з винесенням оскаржуваної постанови від 03.04.2024 відбулись за її відсутності. Сповіщень про дату і місце розгляду справи їй не надходило, що позбавило можливості реалізувати свої права на захист, участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень (надання пояснень) та надання доказів. Жодних клопотань про складання протоколу чи розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності позивача до ІНФОРМАЦІЯ_2 нею не подавалось.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення від 03.04.2024 № 104 не містить відомостей про час та місце розгляду справи.

Також, неможливо встановити кому належать підписи, які містяться у графах "підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності", які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення від 03.04.2024 № 104.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому, обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, висвітленою у постановах Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 742/3757/16-а, від 31.01.2019 у справі № 760/10803/15-а, від 19.09.2019 у справі № 686/21230/16-а, від 30.09.2019 у справі № 486/92/17, від 14.11.2019 у справі № 815/1570/16, від 06.12.2019 у справі № 804/7725/17, від 24.12.2019 у справі № 360/403/19.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду

справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його

компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають

задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого,їх законних представників і адвоката.

За приписами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, зазначаються: відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протокол) особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Отже, доказів того, ОСОБА_1 було вчинено правопорушення за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП, ІНФОРМАЦІЯ_2 не надано, а у протоколі та оскаржуваній постанові не відображено та не з`ясовано всіх істотних обставин, що свідчать про передчасний висновок про винуватість та наявність складу адміністративного правопорушення.

Зокрема, в оскаржуваній постанові не наведено обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами другою та третьою статті 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість. Усі сумніви щодо доведеності вини особи слід тлумачити на її користь.

У наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставне притягнення такої особи до відповідальності.

Згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України).

Так, наданим суду доказом вчинення позивачем адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення. Однак він не може бути єдиним доказом вчинення адміністративного правопорушення. Крім того, як було встановлено вище, вказаний протокол не відповідає вимогам ст. 256 КУпаП, а тому не може бути взятий до уваги.

Слід зазначити, що в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно зі статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Зазначені вище обставини, як кожна окремо, так і в своїй сукупності, свідчать про недодержання працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 вимог щодо складення та оформлення постанови у справі про адміністративне правопорушення, що, в свою чергу, є підставою для її скасування та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Отже, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що наявні всі правові підстави для задоволення позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення із закриттям справи про адміністративне правопорушення, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях позивача.

Позивачем при зверненні до суду з позовом було сплачено судовий збір у розмірі 605,60 грн. (а.с. 19)

Отже, враховуючи те, що позовні вимоги ОСОБА_1 були задоволені в повному обсязі то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605,60 грн.

На підставі викладеного і керуючись ст. 5, 6, 9, 11, 19, 20, 70, 77, 78, 122, 139, 205, 241-246, 286 КАС України, ст. 8, 19, 61, 67 Конституції України, ст. 10, 14 КУпАП, ст. 1 «Про оборону України», суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову від 03 квітня 2024 року в справі про адміністративне правопорушення винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 майором ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 100, 00 грн.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 210-1 КУпАП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605, 60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Повний текст рішення складено 06.05.2024

Суддя В.В. Труханович