Справа № 240/8247/24
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 травня 2024 року м. Житомир справа № 240/8247/24

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо відмови в перерахунку та виплаті йому пенсії пенсії з урахуванням оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, встановленого станом на 01.01.2023, виданої Департаментом з питань виконання покарань Міністерства юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702.

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести перерахунок та виплату основного розміру його пенсії з 01.02.2023, із урахуванням розміру грошового забезпечення відповідно до довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства Юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702, виходячи з 80% грошового забезпечення з урахуванням щомісячної доплати в розмірі 2000,00 грн, що передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" без обмеження пенсії при її перерахунку максимальним розміром;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести перерахунок та виплату основного розміру його пенсії з 01.03.2024, із урахуванням розміру грошового забезпечення відповідно до довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства Юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702, виходячи з 80% грошового забезпечення та з урахуванням щомісячної доплати в розмірі 2000,00 грн, що передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" без обмеження при її розрахунку максимальним розміром.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач. Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Суд відмічає, що предмет судового розгляду (зміст позовних вимог), який досліджується судом, має бути чітким та зрозумілим. При цьому, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

Однак, заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги, вищезазначеним критеріям чіткості та зрозумілості не відповідають, оскільки в пункті 1 прохальної частини своєї позовної заяви він оскаржує лише відмову пенсійного органу у здійсненні йому перерахунку пенсії на підставі довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023, та не оскаржує при цьому дій відповідача щодо застосування до його пенсії максимального обмеження розміру його пенсії. Натомість, в пунктах 2 та 3 прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 просить суд зобов`язати відповідача не тільки здійснити йому перерахунок пенсії на підставі довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702, а ще й просить зобов`язати відповідача виплачувати йому пенсію без обмеження її максимального розміру. Крім того, обгрунтування протиправності дій відповідача щодо застосування до його пенсії такого обмеження, позивач зазначає і у мотивувальній частині своєї позовної заяви.

Відтак, зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 неможливо встановити, що є предметом спірних правовідносин: лише відмова у здійсненні йому перерахунку пенсії на підставі довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702 чи ще й застосування до його пенсії максимального обмеження її розміру.

З огляду на зазначене суд приходить до висновку, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги сформульовані не у відповідності до вимог частини 1 статті 5 КАС України, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та встановити йому строк для усунення недоліків шляхом надання до суду позовної заяви в новій редакції із уточненням в ній заявлених позовних вимог, шляхом чіткого зазначення, які саме дії/бездіяльність відповідача порушують його права та становлять собою предмет спірних правовідносин (лише відмова у здійсненні йому перерахунку пенсії на підставі довідки Департаменту з питань виконання покарань Міністерства юстиції України від 01.08.2023 року за №9/3-1702 чи ще й застосування до його пенсії максимального обмеження розміру його пенсії), а також із уточненням, в залежності від визначеного предмету спору, позовних вимог зобов`язального характеру та визначеного в них способу захисту порушених прав.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович