Справа № 990/152/24
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2024-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 травня 2024 року

м. Київ

справа №990/152/24

адміністративне провадження №П/990/152/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Бучик А.Ю., Рибачука А.І., Стеценка С.Г. та Тацій Л.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправною бездіяльності,

ВСТАНОВИВ:

30 квітня 2024 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України, Комісія, відповідач), в якому просить визнати протиправною бездіяльність ВККС України щодо нерозгляду заяви судді Білозерського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 про відрядження до Залізничного районного суду міста Львова від 19 квітня 2022 року, подану у зв`язку з припиненням роботи суду та оголошенням воєнного стану, та зобов`язати ВККС України розглянути заяву.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 квітня 2024 року для розгляду цієї справи визначено такий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Берназюк Я.О., судді Бучик А.Ю., Рибачук А.І., Стеценко С.Г., Тацій Л.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі згідно зі статтею 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд виходить із наступного.

Згідно з частинами першою, другою статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , Суд має достатні підстави вважати, що вона подана з порушенням вимог КАС України, виходячи з такого.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що порушення прав та свобод позивачки спричинено бездіяльністю ВККС України щодо нерозгляду її заяви про відрядження до іншого суду від 19 квітня 2022 року.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що до позовної заяви, серед іншого, додаються докази, що підтверджують існування наведених у позовній заяві обставин.

Крім того, положеннями частини четвертої статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин другої, четвертої, восьмої статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Положеннями частин першої, четвертої статті 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

На підставі вищезазначеного, враховуючи зміст заявлених позовних вимог та встановлену КАС України необхідність підтвердження обґрунтованості останніх, колегія суддів стверджує про відсутність серед доданих до позовної заяви документів оригіналу (або належно засвідченої копії) заяви ОСОБА_1 до ВККС України від 19 квітня 2022 року з доказами відправлення останньої на адресу Комісії, що свідчить про недотримання вимог частини другої статті 79, пункту 5 частини п`ятої статті 160 та частини четвертої статті 161 КАС України.

З урахуванням наведеного, позивачці слід привести позовну заяву у відповідність з процесуальним законодавством, а саме зазначити докази, що підтверджують вказані нею в обґрунтування позовних вимог обставини.

Подібний підхід щодо застосування положень пункту 5 частини п`ятої статті 160 КАС України викладений Верховним Судом, зокрема в ухвалах від 17 квітня 2024 року у справі №990/118/24, від 05 квітня 2024 року у справі №990/100/24 та від 22 квітня 2024 року у справі №990/128/24.

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивачкою заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення рішення у цій справі. Вказане клопотання мотивовано відсутністю у позивачки можливості сплатити судовий збір з огляду на невиплату їй суддівської винагороди. На підтвердження вказаного, до матеріалів позовної заяви додано лист ДСА України від 27 липня 2023 року № 01-454/23 та довідку Пенсійного фонду України, що містить індивідуальні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 .

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зауважує, що у разі подання клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону № 3674-VI, прийнятними доказами (з урахуванням позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 13 лютого 2018 року у справі № 800/533/17 та висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 26 травня 2022 року у справі № 240/31553/21) можуть слугувати, зокрема, довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік та довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Водночас, враховуючи надані в обґрунтування заявленого клопотання документи, колегія суддів зазначає, що останні свідчать лише про припинення виплати суддівської винагороди, водночас не можуть бути обґрунтованим доказом відсутності у позивачки інших доходів (пенсії, допомоги внутрішньо переміщеній особі, тощо) за календарний рік, що минув. Крім того, надана позивачкою довідка про індивідуальні відомості застрахованої особи ОСОБА_1 , внаслідок неякісного друку, містить інформацію про доходи лише за січень-жовтень 2023 року.

Велика Палата Верховного суду в ухвалі від 20 січня 2020 року у справі № 11-12сап20 також вказала, що сам по собі факт неотримання суддівської винагороди не позбавляє особу можливості отримання інших доходів, з яких може бути сплачено судовий збір. При цьому належним доказом підтвердження скрутного майнового стану може бути, зокрема, довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Вказане у своїй сукупності, дозволяє Суду дійти висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого позивачкою клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Частинами першою та другою статті 9 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028 грн.

За таких обставин, позивачці за подання до суду вказаної позовної заяви, яка станом на час її подання, містить одну позовну вимогу немайнового характеру, слід сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн (з розрахунку: 3028 грн х 0,4).

Також суд зазначає, що в позовній заяві позивачкою зазначено третіх осіб - Вищу раду правосуддя (далі - ВРП) та Державну судову адміністрацію України (далі - ДСА України).

В обґрунтування зазначення ВРП третьою особою у справі, позивачка вказує, що саме ВРП гарантує належне та гідне ставлення до суддів. Інших обґрунтованих доводів щодо необхідності залучення до розгляду вказаної справи третіх осіб позивачкою не наведено.

Так, частиною другою статті 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Відповідно до приписів частини четвертої статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Водночас, у порушення вимог статті 49 КАС України, позивачкою не подано до суду відповідної заяви про залучення вказаних нею третіх осіб, яка, крім іншого, має також містити обґрунтування необхідності залучення останніх.

Таким чином, позивачці необхідно подати заяву про залучення третіх осіб - ВРП та ДСА України, у якій зазначити об`єктивні обставини на обґрунтування необхідності залучення вказаних нею третіх осіб, а саме вказати, яким чином та на які права чи обов`язки такої особи може вплинути рішення суду у цій справі.

Позиція Верховного Суду щодо необхідності належного обґрунтування заявниками залучення третіх осіб висловлена, зокрема, в ухвалах від 15 лютого 2021 року у справі №9901/33/21, від 16 лютого 2021 року у справі №9901/34/21, від 16 квітня 2021 року у справі №9901/109/21 та від 24 травня 2021 року у справі №9901/164/21, від 20 липня 2021 року у справі №9901/281/21 та від 16 січня 2023 року у справі № 990/4/23.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 КАС України).

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, встановивши строк протягом якого позивачка має усунути вказані судом недоліки, а саме:

- надати до Суду докази, що підтверджують існування наведених у позовній заяві обставин, згідно пункту 5 частини п`ятої статті 160 КАС України;

- подати до Суду заяву про залучення до справи третіх осіб - ВРП та ДСА України, із зазначенням об`єктивних обставин в обґрунтування необхідності залучення останніх, а саме, вказати, яким чином та на які їх права чи обов`язки може вплинути рішення суду у цій справі, з долученням відповідних доказів;

- подати до Суду докази, які підтверджують заявлені позивачкою підстави відстрочення сплати судового збору або документ про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Судовий збір за подання позовної до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування податку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 245, 248, 266 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

4. Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді: А.Ю. Бучик

А.І. Рибачук

С.Г. Стеценко

Л.В. Тацій