Справа № 460/25428/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2024-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С. за участю секретаря судового засідання Таргоній К.Ю. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: не прибув, представники не прибули,
відповідача: представник Тумак О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про:
- визнання протиправним і скасування п.1 наказу №1138 від 10.10.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" та звільнення зі служби в поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію",
- визнання протиправним та скасування наказу №250 о/с від 18.10.2023 "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції,
- поновлення на посаді старшого дільничого офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Ухвалою суду від 07.11.2023 позовна заява залишалася без руху.
Ухвалою суду від 21.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 13.12.2023.
Підготовче засідання у справі не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці, внаслідок чого ухвалою суду від 01.01.2024 визначено іншу дату підготовчого засідання у справі - 22.01.2024.
Ухвалою суду від 22.01.2024 продовжено строк підготовчого провадження у справі з 23.01.2024 на тридцять днів.
Підготовче засідання у справі відкладено до 09.02.2024.
Протокольною ухвалою суду від 09.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 16.02.2024.
Протокольною ухвалою суду від 16.02.2024 розгляд справи відкладено до 20.02.2024.
20.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 28.02.2024.
28.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 18.03.2024.
Протокольною ухвалою суду від 18.03.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 15.04.2024.
В судове засідання 15.04.2024 ні позивач, ні обидва представники позивача (адвокати Власик В.Я., Таргоній А.В.) не прибули, хоча про дату, час і місце судового розгляду справи по суті повідомлені завчасно і належним чином. Причини неприбуття суду не повідомили, жодних заяв, клопотань від сторони позивача на адресу суду не надходило.
Враховуючи те, що неявка в судове засідання представників позивача перешкоджала розгляду справи, протокольною ухвалою суду від 15.04.2024 розгляд справи відкладено на 29.04.2024.
В судове засідання 29.04.2024 ні позивач, ні уповноважені його представники повторно не прибули.
Долучений до клопотання скріншот електронного повідомлення HELSI суд оцінює критично та відхиляє як такий, що жодним чином не свідчить про перебування адвоката позивача ОСОБА_2 на лікарняному. Так, вказаний скріншот лише містить текстове повідомлення невідомо кому адресоване такого змісту: "Ваш прийом завершено. З HELSI ви завжди можете контролювати свої медичні записи, завантажуйте застосунок і переглядайте прийом". При цьому, жодних відомостей, з яких можна було б зробити висновок, що ОСОБА_2 з 29.04.2024 хворіє, перебуває/продовжує перебувати на лікарняному та/або їй оформлене е-направлення до іншого лікаря тощо, таке повідомлення не містить. Більше того, долучений скріншот не містить ні дати відображеного повідомлення, ні адресата, кому воно надійшло, ні будь-яких інших ідентифікуючих ознак, що давали б змогу встановити особу, якої воно стосується. Жодних інших доказів (зокрема, але не виключно: витягу з медичної картки або електронної медичної картки амбулаторного/стаціонарного хворого, або довідки чи медичного висновку сімейного чи іншого лікаря про тимчасову непрацездатність ОСОБА_2 , або витягу з системи HELSI з деталізованими відомостями про дату прийому, прізвище ініціалів особи, щодо якої здійснювався огляд, і відкриття листка непрацездатності та/або інформації про е-лікарняний з вебпорталу Пенсійного фонду України) на обґрунтування зазначеної обставини представником позивача не долучено. Відтак, на переконання суду, оскільки причини неявки представника позивача ОСОБА_2 в судове засідання 29.04.2024 не підтверджені будь-якими належними доказами, то такі не можуть бути визнані судом поважними.
З огляду на наведене, суд протокольною ухвалою від 29.04.2024 не визнав поважними причини неявки обох адвокатів позивача та відмовив у задоволенні клопотання сторони позивача про відкладення розгляду справи.
Водночас, суд дійшов висновку, що повторна неявка представників позивача, від яких заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надходило, перешкоджає розгляду справи по суті заявлених вимог, позаяк вирішення цієї справи потребує особистих пояснень представників сторони позивача щодо суті спору, долучених доказів, з`ясування всіх обставин, обґрунтування вимог та вирішенні інших питань в ході її розгляду.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 08.11.2018 у справі «Созонов та інші проти України» зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені ст.205 КАС України.
Згідно з ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Отже, для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України необхідними умовами є:
- повторна неявка належним чином повідомленого про час та місце судового засідання позивача;
- належним чином повідомлений про час та місце судового засідання позивач не повідомив про причини своєї неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
При цьому, загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.
Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі.
Водночас правила цієї статті визначають наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.
Частина п`ята ст.205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.
Законодавче формулювання ч.5 ст.205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.
Правовий висновок аналогічного змісту викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 (провадження №9901/11/19 (11-122заі20).
Суд звертає увагу, що в силу вимог ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч. 1 ст. 55 КАС України).
Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з ч.2 ст.131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Суд зауважує, що позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.
Висновки аналогічного змісту викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 800/482/17, постанові Верховного Суду від 21.09.2023 у справі №9901/471/21.
Доступ до правосуддя включає не лише можливість подати заяву до суду. Йому кореспондує обов`язок суду розглянути справу по суті з винесенням остаточного рішення по справі, яке підлягає обов`язковому виконанню. Виконання в розумний термін також є невід`ємною частиною права на доступ до суду.
На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема, задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.
В рішенні Конституційного Суду України у справі №1-9/2011 за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, від 13 грудня 2011 року (17-рп/2011) зазначено, що «вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі».
Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».
Безпідставна неявка сторони позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.
Судом встановлено, що позивач та його представники, які належним чином були повідомлені про час, дату і місце судового засідання, не з`явилися в судові засідання для розгляду справи, призначені на 15.04.2024 та 29.04.2024, не надали доказів поважності причин своєї неявки, не подали заяви про розгляд справи без їхньої участі. В свою чергу, відповідач не наполягав на розгляді справи по суті, а суд дійшов висновку щодо наявності підстав, що перешкоджають розгляду справи без участі представників сторони позивача, позаяк така неявка позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи та вирішити спір по суті.
При цьому, суд наголошує, що вимоги ч.2 ст.44, ч.1 ст.45 КАС України зобов`язують учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відтак, реалізовуючи своє право на подання клопотання про відкладення розгляду справи, учасник справи повинен надати докази, які підтверджують поважність причин неявки в судове засідання. Натомість, представники позивача при поданні клопотання про відкладення розгляду справи від 29.04.2024 вказаних вимог КАС України не дотримали.
На переконання суду, повторна неявка сторони позивача у судове засідання свідчить про недобросовісне користування належними їй процесуальними правами та порушення прав інших учасників справи, що сприяє зволіканню у розгляді справи, та може розцінюватися судом як зловживання стороною своїми правами, спрямованими на затягування процесуальних строків вирішення справи, а також втратою інтересу до вказаного адміністративного позову.
Також, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що делегуючи свої процесуальні права та обов`язки представникам, він самостійно вирішує чи брати йому безпосередньо участь у справі також, чи ні, та повинен усвідомлювати наслідки представництва, в тому числі які можуть настати у випадку неналежної реалізації/виконання цим представником/представниками своїх повноважень. Такими наслідками, зокрема, є залишення позовної заяви без розгляду у разі повторної неявки в судове засідання без поважних причин.
Висновки щодо аналогічних за змістом спірних правовідносин викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2024 у справі №990/89/23, від 06.04.2023 у справі № 9901/345/21, постанові Верховного Суду від 22.12.2023 у справі №600/4419/22-а.
З огляду на викладене в сукупності, зважаючи на повторну неявку позивача та його представників в судове засідання без поважних причин, яка перешкоджає розгляду і вирішенню справи по суті заявлених стороною позивача вимог, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, визначених ч.5 ст.205, п.4 ч.1 ст.240 КАС України.
Керуючись статтями 205, 241, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд
У Х В А Л И В :
Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправною та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу суду складено 03 травня 2024 року.

Суддя Н.С. Гудима