Справа № 160/11080/21
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2024-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 травня 2024 року м. Дніпросправа № 160/11080/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Темченко Є.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Дніпроазот» на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року (суддя Кучма К.С.) за заявою Акціонерного товариства «Дніпроазот» про відстрочення виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Акціонерного товариства «Дніпроазот» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до суду з позовом до Акціонерного товариства «Дніпроазот», в якому просило:

застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів Акціонерного товариства «Дніпроазот» до повного усунення порушень, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. С.Х. Горобця, 1;будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. В`ячеслава Чорновола, 67;будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 11; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 15; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 2в;

встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське. вул. С.Х. Горобця. 1; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське. вул. В`ячеслава Чорновола, 67; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 11; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 15; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Конституції, 2в, Акціонерного товариства «Дніпроазот», до повного усунення порушень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2022 по вищезазначеній справі позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Акціонерного товариства «Дніпроазот» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта задоволено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Дніпроазот» задоволено частково, скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2022 по справі №160/11080/21 та прийнято нове рішення, яким позов задоволено частково, а саме:

застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та споруд Акціонерного товариства «Дніпроазот» до повного усунення порушень за адресами: м.Кам`янське, вул.С.Х.Горобця, 1:

будівлі корпусів 508А (побутово-адміністративний корпус) ГПУ, 154, 154а (заводоуправління); 102 - побутові приміщення загону ВОХОР на балансі ГПУ; будівлі автотранспортного цеху - корпус 126; будівлі аварійно-газорятувальної служби - корпус 129; корпус 515 проектно-конструкторського відділу; будівлі управління автоматики та зв`язку - корпус 111 (майстерні КВПтаА), 205 (дільниця зв`язку, АТС), 118 (радіоізотопна лабораторія, хранилище ізотопів), 986а (механічні майстерні) УАтаЗ; будівлі корпуса 200 (адміністративно-побутовий корпус) Управління будівельно-монтажних робіт, будівлі корпуса 123 (столярні майстерні) Управління будівельно-монтажних робіт; будівлі ТЕЦ, машинних залів котельної та турбінної дільниці ТЕЦ; залізничний цех (адміністративно-побутовий корпус 1009, побутовий корпус 1009, депо рухомого складу корпус 1020 станції Баглій-промислова); корпус 1022 (пункт пропарки цистерн), 150а (диспетчерська ст.Заводська), 1026 (гараж дрезин) станції Баглій-промислова; 573 адміністративно-побутовий корпус цеху з переробки аміаку; корпус 1201 Карбамід-2 (насосна КФС); корпус 1077 ремонтного управління.

м.Кам`янське, вул.Конституції, 11: гуртожиток.

м.Кам`янське, вул.Конституції, 15: СК «Промінь».

м.Кам`янське, вул.Конституції, 2В: корпус 1517 відділу кадрів та навчання персоналу.

м.Кам`янське, вул.В`ячеслава Чорновола, 67: ПК «Хімік».

в задоволенні решті позову - відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11.12.2023 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Дніпроазот» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023.

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області 15.12.2023 отримано виконавчий лист № 160/11080/21.

05.02.2024 надійшла заява АТ «Дніпроазот», в якій заявник просить відстрочити виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 у справі №160/11080/21 до 24.10.2024.

Заява товариства обґрунтована тим, що АТ «Дніпроазот» вживаються усі можливі заходи з метою усунення всіх порушень, які зафіксовані у акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, зокрема, усунуто 223 порушень із 243, що підтверджується актом перевірки ДСНС від 11.12.2023 № 127. Проте на даний час, щоб повністю усунути такі порушення необхідно більше часу та фінансових ресурсів з огляду на такі об`єктивні негативні чинники як введений простій на підприємстві, воєнний час, зменшення фінансових показників, припинення виробництва та збут основного виду продукції, мобілізація та виїзд за кордон кваліфікованих працівників, суттєві ризики ракетних обстрілів тощо. Разом з тим, виконання постанови від 24.10.2023 призведе до неможливості усунення всіх порушень, які зафіксовані у акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, а також до цілого ряду суттєвих ризиків зупинення експлуатації будівель та споруд. Заявник вказує, що на підприємстві вбачається позитивна динаміка в усунені значної частини порушень, а тому в сукупності вказаних обставин існують обґрунтовані підстави для задоволення даної заяви про відстрочення виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 у справі № 160/11080/21.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року в задоволені заяви Акціонерного товариства «Дніпроазот» про відстрочення виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2023 року відмовлено повністю.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати оскаржувану ухвалу, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що AT «ДніпроАзот» не мав і не має наміру ухилятись від виконання судового рішення у даній справі, а лише просило суд надати додатковий час на підготовку та усунення відповідних порушень, встановлених ДСНС. Наведе підтверджується тим, що AT «ДніпроАзот» не чекаючи закінчення перегляду рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2022 у справі № 160/11080/21 і набрання ним законної сили, на стадії його апеляційного перегляду почало усувати порушення, які були зафіксовані у Акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, що, очевидно, свідчить про наміри усунути такі порушення. Зокрема, під час апеляційного перегляду справи, відповідачем подавались додаткові документи щодо усунення значної частини порушень, що встановлено у ході позапланових перевірок виконання вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки AT «ДніпроАзот», які були проведені Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області та за результатами яких було складено акти № 1 від 20.01.2023, № 9 від 19.05.2023, № 14 від 14.07.2023. Згідно вказаних актів, AT «ДніпроАзот» станом на день подання цієї заяви було усунено 223 порушень із 243, які були зафіксовані у Акті від 18.06.2021 № 72, тобто більше 90 % порушень було виправлено, що підтверджене Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області. Зокрема, у грудні 2023 додатково були усунені порушення за № 54 та № 87, які зафіксовані у Акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, про що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області було складено акт № 127 від 11.12.2023. Також нещодавно було усунуто порушення за № 38, яке зафіксовано у Акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, і очікується підтвердження з боку Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області. Суд першої інстанції не врахував, позицію Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, яка викладена у відповіді на заяву про відстрочення виконання постанови, яка надійшла до суду 12.02.2024, у якій позивач вказав, що дійсно AT «ДніпроАзот» вживає відповідних заходів для виконання судового рішення, усуваючи порушення пожежної безпеки. Так, більшість виявлених порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей усунуті, що свідчить про позитивну динаміку та добросовісність намірів відповідача. Головне управління вважає, що відстрочення є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Проаналізувавши заяву відповідача, Головне управління не заперечує проти задоволення заяви про відстрочення виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 у справі №160/11080/21, про те зазначає, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. Отже, можна стверджувати, що AT «ДніпроАзот»

вживаються усі можливі заходи з метою усунення всіх порушень, які зафіксовані

у Акті перевірки ДСНС від 18.06.2021 № 72, зокрема усунено 223 порушень із 243

(тобто більше як 90 %), проте на даний час, щоб повністю усунути такі порушення необхідно більше часу та фінансових ресурсів, з огляду на такі об`єктивні негативні чинники як введений простій на підприємстві, воєнний час, зменшення фінансових показників, припинення виробництва та збут основного виду продукції, мобілізація та виїзд за кордон кваліфікованих працівників, суттєві ризики ракетних обстрілів тощо.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до частин 2, 3 статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно ч. 5 ст. 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи.

Наведена норма статті 378 КАС України не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акта, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Підставою для застосування правил цієї норми є виняткові обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Вказані обставини повинні мати, як правило, об`єктивний характер, але обов`язковою умовою є ускладнення виконання рішення суду або фактичне унеможливлення його виконання.

До обставин, що ускладнюють виконання судового рішення та які є підставою для відстрочки/розстрочки його виконання, належать скрутне матеріальне становище боржника, наявність загрози банкрутства юридичної особи-боржника, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Вказане, на думку колегії суддів, свідчить про те, що відстрочення або розстрочення виконання судового рішення стосується саме тих судових рішень, за якими відповідач повинен вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушених прав позивача у справі або тих судових рішень, які стосуються стягнення з відповідача заборгованості.

Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 810/4643/18 зазначив, що питання щодо відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення на спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Із системного аналізу наведених положень слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.

Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

У свою чергу, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути лише конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне вказати, що реальне виконання судового рішення віднесено законодавцем до одного з основних завдань адміністративного судочинства, і саме на цій підставі відстрочення або розстрочення виконання судового рішення поставлено у залежність від обставин, що ускладнюють виконання судового рішення.

З аналізу наведених норм КАС України слідує, що законом не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення.

Поряд з цим, обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Аналогічна правова позиція викладена у висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеному в постанові від 03 червня 2021 року по справі № 9901/598/19.

Колегія суддів звертає увагу на те, що в даному випадку предметом спору у даній справі була наявність чи відсутність підстав для вжиття судом заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у зв`язку із виявленими Головним управлінням ДСНС у Дніпропетровській області під час проведення перевірки порушеннями АТ «Дніпроазот».

При цьому з постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 року можна дійти висновку, що підставою для застосування такого заходу реагування як зупинення експлуатації (роботи) перелічених будівель та споруд АТ «Дніпроазот» до повного усунення порушень викладених в акті від 18.06.2021 року № 72, стало підтвердження встановленого факту порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Тобто метою застосування таких заходів реагування є попередження виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю і здоров`ю людей, попередження заподіяння непоправної шкоди здоров`ю людей, убезпечення життя людей, які перебувають на такому об`єкті.

Питання щодо вжиття чи невжиття заходів реагування вирішує суд у своєму рішенні.

Рішення про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду безпосередньо не стосується зобов`язання відповідача усунути порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, воно направлено на вжиття судом певних заходів обмежувального характеру до моменту, коли обставини, які стали підставою для їх застосування, відпадуть (будуть усунуті відповідачем). Тобто, виконання рішення у даній справі полягає саме у зупиненні роботи та експлуатації об`єкта, а не усуненні певних порушень.

За позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23.23.2019 року у справі № 804/8378/17, можливість застосування заходів реагування не ставиться в залежність від суб`єкта, який допустив порушення, а виключно до об`єкта, який експлуатується з порушеннями норм пожежної і техногенної безпеки.

Крім того, у своїх рішеннях Верховний Суд звертав увагу на те, що «…застосування таких заходів реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе тільки на підставі судового рішення адміністративного суду.

Звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 Кодексу цивільного захисту України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування заходів реагування.

Виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який у цій справі звернувся з позовом. Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. У спірних правовідносинах ГУ ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення, а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки».

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі № 420/4579/19, від 09 червня 2021 року у справі № 640/3180/20, від 05.06.2019 у справі №809/421/17).

Таким чином виконання судового рішення у даній справі полягає саме у зупиненні роботи та експлуатації будівлі Акціонерного товариства «Дніпроазот» за адресами: м.Кам`янське, вул.С.Х.Горобця, 1: будівлі корпусів 508А (побутово-адміністративний корпус) ГПУ, 154, 154а (заводоуправління); 102 - побутові приміщення загону ВОХОР на балансі ГПУ; будівлі автотранспортного цеху - корпус 126; будівлі аварійно-газорятувальної служби - корпус 129; корпус 515 проектно-конструкторського відділу; будівлі управління автоматики та зв`язку - корпус 111 (майстерні КВПтаА), 205 (дільниця зв`язку, АТС), 118 (радіоізотопна лабораторія, хранилище ізотопів), 986а (механічні майстерні) УАтаЗ; будівлі корпуса 200 (адміністративно-побутовий корпус) Управління будівельно-монтажних робіт, будівлі корпуса 123 (столярні майстерні) Управління будівельно-монтажних робіт; будівлі ТЕЦ, машинних залів котельної та турбінної дільниці ТЕЦ; залізничний цех (адміністративно-побутовий корпус 1009, побутовий корпус 1009, депо рухомого складу корпус 1020 станції Баглій-промислова); корпус 1022 (пункт пропарки цистерн), 150а (диспетчерська ст.Заводська), 1026 (гараж дрезин) станції Баглій-промислова; 573 адміністративно-побутовий корпус цеху з переробки аміаку; корпус 1201 Карбамід-2 (насосна КФС); корпус 1077 ремонтного управління; м.Кам`янське, вул.Конституції, 11: гуртожиток; м.Кам`янське, вул.Конституції, 15: СК «Промінь»; м.Кам`янське, вул.Конституції, 2В: корпус 1517 відділу кадрів та навчання персоналу; м.Кам`янське, вул.В`ячеслава Чорновола, 67: ПК «Хімік`до усунення виявлених позивачем порушень.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку про неможливість застосування в даному випадку інституту відстрочення виконання судового рішення, оскільки це суперечить меті застосування заходів реагування та фактично свідчить про відтермінування судом застосування таких заходів, що не передбачено нормами чинного законодавства, а тому подана відповідачем заява про відстрочення виконання судового рішення не може бути задоволена.

У даному випадку подана відповідачем заява про відстрочення виконання рішення суду обґрунтована неможливістю проведення виконання цього рішення так як, заявник, вказує, що не ухиляється від виконання рішення суду, однак у зв`язку з відсутністю фінансування не має можливості виконати рішення суду в повному обсязі.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що фінансове становище не є винятковим випадком, що давало би суду правові підстави для відстрочення виконання рішення.

Колегія суддів зазначає, що відсутність коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм Протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність у застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Колегія суддів враховує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом відповідача.

Кожне порушення правил пожежної безпеки несе в собі потенційний ризик, як настання надзвичайної ситуації, так і ризик ускладнення евакуації у випадку пожежі та затягування у часі процесу ліквідації надзвичайної ситуації.

Також, кожне з виявлених порушень створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а сукупність цих порушень вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

За таких обставин колегія суддів дійшла до висновку про неможливість застосування в даному випадку інституту відстрочення виконання судового рішення, оскільки це суперечить меті застосування заходів реагування та фактично свідчить про відтермінування судом застосування таких заходів, що не передбачено нормами чинного законодавства, а тому подана відповідачем заява про відстрочення виконання судового рішення не може бути задоволена.

Також скаржником не надано належних пояснень того, яким чином відстрочення судом виконання судового рішення сприятиме його виконанню після закінчення терміну відстрочення, а також яких заходів вживає скаржник для виконання вказаного рішення суду в якомога коротші строки.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

З огляду на наведене у сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Акціонерного товариства «Дніпроазот» про відстрочення виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2023 у справі № 160/11080/21 у повному обсязі.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Дніпроазот» залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров