Справа № 320/9374/24
Суддя: Арапіна Н. Є.
Дата ухвалення: 2024-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №:320/9374/24
Провадження №: 2-а/755/102/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Арапіна Н.Є.,

з секретарем Цалко Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовною заявою громадянина Ліванської Республіки ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в місті Києві та Київській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення про примусове видворення,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в місті Києві та Київській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення про примусове видворення.

Ухвалою суду від 17 квітня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 25 квітня 2024 року.

У зв`язку з неявкою позивача в судове засідання 25 квітня 2024 року, судове засідання перенесено на 07 травня 2024 року.

Позивач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомив.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відстуності.

На підставі ч. 4 ст. 229 КАС України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши обставини справи, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КАС України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

За змістом ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Аналогічні положення закріплені у ч. 1 ст. 45 КАС України, відповідно до якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. КАС України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Особа, яка подала позовну заяву, з метою дотримання своїх процесуальних прав, має стежити за подальшим рухом справи, як шляхом отримання кореспонденції ним або уповноваженим представником, так і за допомогою офіційних джерел, зокрема, веб-порталу Судової влади.

Суд зазначає, що учасники судового провадження, безвідносно до отримання/неотримання поштової кореспонденції, в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, про що неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні від 03.04.2008 по справі "Пономарьов проти України", рішенні від 26.04.2007 по справі "Олександр Шевченко проти України", рішенні від 14.10.2003 по справі "Трух проти України".

Судом встановлено, що позивач по цій справі, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, у судові засідання 25 квітня 2024 року та 07 травня 2024 року не прибув, не надавши заяву про розгляд справи без його участі та не повідомивши суд про причини неявки.

Водночас, враховуючи предмет спору по цій справі, для її розгляду необхідно було заслухати пояснення усіх сторін, тому, розгляд справи без участі позивача або його представника є неможливим.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з об`єктивних причин.

З метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового розгляду наслідки у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 205 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Вищенаведена норма сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору».

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи

Аналогійний правовий висновок наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року по справі № 9901/949/18.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 11, 121, 122, 183, 205, 229, 240, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

п о с т а н о в и в :

Адміністративний позов громадянина Ліванської Республіки Ел ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в місті Києві та Київській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення про примусове видворення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя Н.Є.Арапіна