Справа № 216/3054/24
Суддя: ЧИРСЬКИЙ Г. М.
Дата ухвалення: 2024-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/3054/24
Провадження 2-а/216/48/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 травня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чирський Г.М., дослідивши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції в особі інспектора ДПП молодшого лейтенанта поліції Рибак Людмили Сергіївни, про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування постанови 4АВ 565888 від 20.04.2024 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване автоматичному режимі через відсутність у ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п.6 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, з позовної заяви вбачається, що позивачем позов пред`явлено до Департаменту патрульної поліції в особі інспектора ДПП молодшого лейтенанта поліції Рибак Людмили Сергіївни, та зазначено адресу Департаменту.

Разом з тим, у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а, Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Як встановлено положеннями статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладе них на них повноважень.

Відповідно до ст. 222 КУпАП працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, тому належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху повинен бути відповідний орган Національної поліції.

З наведеної норми випливає, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний орган в особі конкретної посадової особи, а тому відповідач Департамент патрульної поліції в особі інспектора ДПП молодшого лейтенанта поліції Рибак Людмили Сергіївни, яка є посадовою особою вказаного органу, є неналежним відповідачем по справі.

Належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, є відповідний територіальний структурний підрозділ Департамента патрульної поліції, де працює ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Також слід зазначити, оскільки постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена інспектором ДПП молодшим лейтенантом поліції Рибак Людмилою Сергіївною і судове рішення у справі може вплинути на її права та обов`язки, суд вважає, що до участі в справі її слід залучити як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до ч.7 ст.161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта, а у разі відсутності акта у позивача - клопотання про його витребування.

Частинами 4, 5 ст.94 КАС України регламентовано, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позивачу пропонується у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви: привести позовну заяву у відповідність вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, зазначивши налжного відповідача, його реквізити, третю особу, а також надавши до неї оскаржувальний індивідуальний акт, а в разі його відсутності - клопотання про його витребування;

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оцінюючи доводи заявника в сукупності із наданими доказами та враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, які є обов`язковими для врахування в силу частини п`ятої статті 242 КАС України, суддя зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір", розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є правом суду.

Згідно частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки,які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

В позові позивач просить звільнити його від сплати судового збору, враховуючи, що на його утриманні перебуває троє дітей, та останній не має офіційних доходів, оскільки 19.10.2022 року був звільнений з роботи.

На підтвердження клопотання позивач долучив копію посвідчення серії НОМЕР_1 , відповідно до якого він є членом багатодітної сім`ї, та копію наказу № 1509-П від 19.10.2022 року про звільнення роботи.

Розглянувши подане клопотання, суддя вважає за можливе звільнити позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви.

З огляду на викладене, позивачу необхідно уточнити склад осіб адміністративного позову, зазначивши належного відповідача в особі відповідного органу Національної поліції та подати позов в новій редакції з усунутими недоліками разом з копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також надавши до неї оскаржувальний індивідуальний акт, а в разі його відсутності - клопотання про його витребування;

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169 КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції в особі інспектора ДПП молодшого лейтенанта поліції Рибак Людмили Сергіївни, про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Г.М.Чирський