Справа № 160/27325/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
19.10.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» до Київської митниці, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів:
UA100330/2023/000042/2 від 07.09.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100330/2023/000546;
UA100330/2023/000043/2 від 11.09.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100330/2023/000551;
UА100330/2023/000044/2 від 11.09.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100330/2023/000552;
UA100330/2023/000045/2 від 11.09.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100330/2023/000554.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем було подано митні декларації разом з усіма необхідними документами з метою митного оформлення товарів, при цьому, відповідач відмовив позивачу у митному оформленні товарів та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів. Позивач не погоджується із оспорюваними рішенням про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та вважає їх протиправними та такими, що не відповідають вимогам законодавства, у зв`язку з чим, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.11.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
22.01.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №2480/24), відповідно до якої останній заперечив усі доводи відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву, оскільки такі є необґрунтованими та не відповідають вимогам чинного законодавства. Наголошував на тому, що позивачем вірно визначено митну вартість товарів та надано всі необхідні підтверджуючі документи. З огляду на викладене, позивач просив суд позовну заяву задовольнити повністю.
30.01.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх. №3619/24), в яких останній заперечив проти доводів, викладених у відповіді на відзив та просив у задоволені позовних вимог відмовити.
01.03.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення у справі (вх. №7961/24), в яких останній надав свої пояснення стосовно обставин, про які зауважив суд, під час судового засідання, яке відбулося 20.02.2023.
07.03.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі (вх. №8815/24), в яких останній наголошував на наявних розбіжностях у документах, поданих позивачем відповідачу на підтвердження заявленої митної вартості імпортованих товарів. Просив суд відмовити у задоволенні позовної заяви.
У судове засідання, призначене на 12.03.2024, представники сторін не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.
Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду адміністративної справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає таке.
Основним видом економічної діяльності ТОВ «Тех Пром Люкс» згідно КВЕД є 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
Судом встановлено, що між ТОВ «Тех Пром Люкс» та Zhejiang Kaitou Sanitary Ware Technology Co., Ltd (Китай) укладено зовнішньоекономічний контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022 (далі Контракт).
У відповідності до умов до п. 1 Контракту, продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом. Найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту.
Відповідно до пункту 2 Контракту ціна контракту встановлюється в доларах США. Покупець купує товар у кількості та за ціною, вказаною в рахунку-фактурі (інвойсі). Якщо інше не передбачено інвойсом, ціна товару за цим контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена продавцем, відповідно до базисних умов Правил «Інкотермс-2010». Сума контракту визначається загальною вартістю товару відповідно до рахунків-фактур (інвойсів), що є невід`ємною частиною цього контракту. Валютою платежу за цим контрактом є долар США. Сторони домовились, що страхування вантажу за цим контрактом не здійснюється.
У відповідності до п. 3. Контракту, якщо інше окремо не погоджено сторонами, поставка товару здійснюється партіями, які узгоджуються з покупцем у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару, на базисних умовах, передбачених Правилами «Інкотермс-2010». Датою відвантаження товару вважається дата транспортного документа (CMR, TIR та інші). Датою поставки товару вважається дата оформлення митної декларації на території України. Продавець має право поставляти товар особисто або доручати відвантаження третім особам. Покупець зобов`язаний прийняти поставку від будь-якого з вантажовідправників, запропонованих продавцем. Товар супроводжується наступними документами: пакувальним листом, рахунком-проформою (у разі наявності), рахунком-фактурою (інвойсом), коносаментом або автотранспортною накладною (залізничною накладною) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.
Згідно п. 4 Контракту оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця, шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Умови оплати товару можуть бути змінені за згодою сторін та вказуються у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару відповідно.
На виконання вищезазначеного Контракту Zhejiang Kaitou Sanitary Ware Technology Co., Ltd (Китай) у вересні 2023 року було здійснено поставки товару.
До вказаної ЕМД позивач додав наступні документи: пакувальний лист (Packing list) №14595825JK від 19.07.2023; рахунок-фактурe (Invoice) №14595825JK від 19.07.2023; міжнародну товаро-транспортну накладну (CMR) №040923/7 від 04.09.2023; документ про походження товару (Invoice) №14595825JK від 19.07.2023; висновок експерта №ГО-957 від 06.09.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати; комерційну пропозицію (Offer) №б/н від 19.07.2023; контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022; декларацію митної вартості №5856 від 07.09.2023.
07.09.2023 Київська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000042/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000546, якими було відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.
Митну вартість товару Київською митницею скориговано з розрахунку 4,51 дол. США за кг).
Різниця митних платежів між митною вартістю товарів, визначеною позивачем та скоригованою митницею склала 303517,19 грн.
До вказаної ЕМД позивач додав наступні документи: пакувальний лист (Packing list) №14595822JK від 17.07.2023; рахунок-фактуру (Invoice) №14595822JK від 17.07.2023; міжнародну товаро-транспортну накладну (CMR) №060923/1 від 06.09.2023; документ про походження товару (Invoice) №14595822JK від 17.07.2023; висновок експерта №ГО-957 від 06.09.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати; комерційну пропозицію (Offer) №б/н від 17.07.2023; контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022; декларацію митної вартості №5870 від 07.09.2023.
11.09.2023 Київська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000043/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000551, якими було відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.
Митну вартість товару Київською митницею скориговано з розрахунку 4,51 дол. США за кг).
Різниця митних платежів між митною вартістю товарів, визначеною позивачем та скоригованою митницею склала 291772,82 грн.
До вказаної ЕМД позивач додав наступні документи: пакувальний лист (Packing list) №14595823JK від 19.07.2023; рахунок-фактуру (Invoice) №14595823JK від 19.07.2023; міжнародну товаро-транспортну накладну (CMR) №060923/4 від 06.09.2023; документ про походження товару (Invoice) №14595823JK від 19.07.2023; висновок експерта №ГО-957 від 06.09.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати; комерційну пропозицію (Offer) №б/н від 19.07.2023; контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022; декларацію митної вартості №5872 від 11.09.2023.
11.09.2023 Київська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000044/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000552, якими було відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.
Митну вартість товару Київською митницею скориговано з розрахунку 4,51 дол. США за кг).
Різниця митних платежів між митною вартістю товарів, визначеною позивачем та скоригованою митницею склала 336874,04 грн.
До вказаної ЕМД позивач додав наступні документи: пакувальний лист (Packing List) №14595821JK від 17.07.2023; рахунок-фактуру (Invoice) №14595821JK від 17.07.2023; міжнародну товаро-транспортну накладну (CMR) №060923/2 від 06.09.2023; документ про походження товару (Invoice) №14595821JK від 17.07.2023; висновок експерта №ГО-957 від 06.09.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати; комерційну пропозицію (Offer) №б/н від 17.07.2023; контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022; декларацію митної вартості №5871 від 07.09.2023.
11.09.2023 Київська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000045/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000554, якими було відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.
Митну вартість товару Київською митницею скориговано з розрахунку 4,51 дол. США за кг).
Різниця митних платежів між митною вартістю товарів, визначеною позивачем та скоригованою митницею склала 291772,82 грн.
Рішення митного органу про коригування митної вартості товарів відповідно до вказаних вище митних декларацій та документів обґрунтовується тим, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме:

- відповідно до п. 3. Контракту від 28.06.2022 №28/06-2-2022 зазначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент або автотранспортна накладна (залізнична накладна) та іншими документами, відповідно до специфікації товару. Декларантом не надано специфікацію товару, а також не надано рахунок-проформу;

- надана декларантом комерційна пропозиція є копією інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежними покупцями, отже, не відображає дійсну вартість товару;

- висновок Дніпропетровської ТПП від 06.09.2023 №ГО-957 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості;

- подані документи не містять відомостей, які б підтверджували числові значення митної вартості на умовах поставки CPT.

Позивач вважає, що спірні рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, є безпідставними, оскільки відповідачу було надано всі необхідні документи для підтвердження митної вартості товару, у зв`язку з чим, останні підлягають скасуванню.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 7 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

Митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п. 24 ч. 1 ст. 4 МК України).

Відповідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.

Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Передбачене частиною п`ятою статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Так, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 МК України.

З матеріалів справи вбачається, що оспорюваними рішеннями митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.

Стосовно порушень, визначених Київською митницею, що стали підствою для прийняття оспорюваних рішень, суд зазначає наступне.

Відповідач в графі 33 повідомлення до рішень №UA100330/2023/000042/2 від 07.09.2023, №UA100330/2023/000043/2 від 11.09.2023, №UA100330/2023/000044/2 від 11.09.2023, №UA100330/2023/000045/2 від 11.09.2023 зазначив, що відповідно до п. 3 контракту від 28.06.2022 №28/06-2-2022 товар супроводжується наступними документами: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент або автотранспортна накладна (залізнична накладна) та іншими документами, відповідно до специфікації товару. Декларантом не надано специфікації товару, а також із наведеного списку не надано рахунок-проформу.

Так, пунктом 3 Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 визначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальним листом, рахунком-проформою (у разі наявності), рахунком-фактурою (інвойсом), коносаментом або автотранспортною накладною (залізничною накладною) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Аналізуючи наведені зауваження суд, в першу чергу, звертає увагу на те, що вимоги вказаного пункту 3 Контракту від 28.06.2022 №28/06-2-2022 не передбачають одночасної наявності зазначених у вказаному пункті супровідних документів.

Так, у випадку оформлення пункту 3 Контракту від 28.06.2022 №28/06-2-2022 використана синтаксична конструкція, в якій однорідні члени речення з`єднані безсполучниковим зв`язком і між двома останніми членами речення стоїть розділовий сполучник «або».

Таким чином, вказана форма речення визначає перелік документів, які можуть бути надані серед наведених за їх наявності, а не одночасно. Тим більше, у випадку з рахунком-проформою в пункті 3 контракту чітко зазначено умову у разі наявності.

Щодо доводів відповідача про не надання позивачем до митного оформлення специфікації та рахунку-проформи, попри те, що у договорі вказані документи зазначені як такі, що супроводжують товар, суд зазначає таке.

За змістом пункту 3 Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 визначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальним листом; рахунком-проформою (у разі наявності); рахунком-фактурою (інвойсом); коносаментом, або автотранспортною накладною (залізничною накладною); іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Відповідно до пункту 1 Контракту, специфікація товару, а саме: «Найменування (асортимент), кількість і його ціна» визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного Контракту.

Контрактом не передбачено документа «Специфікація».

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документом, який підтверджує митну вартість товарів є саме інвойс.

Рахунок-проформа (Proforma invoice) у міжнародній комерційній практиці документ, виписаний до того, як стає відомою повна інформація про товари; містить відомості про ціну, але не є розрахунковим документом (не виконує головної функції рахунку як платіжного документа), він не містить вимоги про сплату зазначеної у ньому суми; може бути виписаний ще не на відвантажений товар, щоб повідомити покупця про основні характеристики товару).

Рахунок-проформа може бути виписаний на відвантажений, але не проданий товар і навпаки. Зазвичай він виписується при постачанні товарів на консигнацію, на виставки, аукціони, постачання давальницької сировини за договорами на переробку, постачання товарів як дар або безоплатну допомогу (у цьому випадку може виписуватися тільки з метою митної оцінки).

Відмінність від основного інвойсу ще й у тому, деякі дані, наприклад, кількість одиниць, в рахунку-проформі попередні, і можуть змінитися у процесі узгодження остаточного замовлення. Також можуть змінюватися моделі або артикули деяких виробів, наприклад, ідентичні за змістом та формою, але різні за кольором.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розбіжностей позивачем не було допущено, оскільки конкретна ціна визначилася сторонами та була обумовлена відповідним інвойсом.

Щодо стверджень відповідача про те, що комерційна пропозиція являє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозиції для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, а тому, не відображає дійсну вартість товару, суд зазначає таке.

Суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено обов`язкових вимог щодо форми та змісту комерційної пропозиції, які можуть оформлюватись продавцем у довільній формі та на власний розсуд.

Сама комерційна пропозиція є пропозицією щодо вартості товару, а конкретна його ціна визначається сторонами та обумовлюється відповідним інвойсом.

Положеннями п. 4 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом.

Із наведеної засади випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних відносин, у тому числі і свобода форми комерційної пропозиції.

Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, митним органам заборонено втручатись у підприємницьку діяльність декларантів шляхом відмови взяття до уваги комерційної пропозиції з мотивів її недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю в ній певних відомостей.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розбіжностей позивачем не було допущено, оскільки комерційна пропозиція в сукупності з іншими доказами по справі є додатковим доказом правильності визначення митної вартості товару за ціною договору, так як в ній зазначена ціна на підставі якої було запропоновано позивачеві придбати товар.

Відповідачем в оспорюваних рішеннях зазначено, що висновок Дніпропетровської ТПП від 03.03.2023 №ГО-169 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару. Також експертом вартісний аналіз проводився на підставі інформації сайту www.alibaba.com, за результатами перевірки якого з`ясовано, що переважна більшість цінових пропозицій діє на умовах поставки FOB, тобто без додаткових витрат на основне перевезення (морській фрахт) та інші витрати, які виникають при перевезенні товару. Разом із тим, документи декларантом надано на умовах поставки СРТ.

Наданий декларантом висновок експерта Дніпропетровської ТПП від 03.03.2023 №ГО-169 складений з урахуванням інформації, розміщеної на інтернет-ресурсах www.alibaba.com, що є міжнародною он-лайн платформою електронної комерції. Зважаючи на зміст п. 2.2 Умов користування даним ресурсом, для отримання доступу та користування Службами даної платформи вимагається реєстрація відповідної особи в якості учасника Сайтів ресурсу.

Повний текст Умов користування розміщений за електронною адресою: https://rule.alibaba.com/rule/detail/2041.htm?spm=a2700.details.footer.38.25913cd3UjiOQa.

Таким чином, у користувача ресурсу є можливість ідентифікувати зареєстровану компанію та сферу її діяльності, а також запропоновані нею цінові дані, розміщені на сайті.

Судом також встановлено, що наданий висновок експерта містить висновки про ринкову вартість конкретних товарів за 1 штуку. Відповідні дослідження проводилися експертом в галузі визначення ринкової вартості товарів, при цьому позивачем були надані усі документи, що витребовувалися експертом з метою визначення ринкової вартості товарів.

Вартість за одиницю кожного найменування товару, яку визначав експерт, повністю співпадає з його вартістю, зазначеною в інвойсі до відповідної партії товару, наданого до митного оформлення.

Згідно з приписами частини першої статті 14 Закону України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 №5007-VI під час проведення експортних (імпортних) операцій у розрахунках з іноземними суб`єктами господарювання застосовуються контрактні (зовнішньоторговельні) ціни, що формуються відповідно до цін і умов світового ринку.

Статтею 6 Указу Президента України від 25.08.1994 №475/94 «Про заходи щодо запобігання експорту товарів походженням з України за цінами, що можуть розглядатися як демпінгові, та врегулювання торговельних спорів» встановлено, що при здійсненні суб`єктами підприємницької діяльності України експортних та імпортних операцій безпосередньо або через зовнішньоторговельного посередника контрактні (зовнішньоторговельні) ціни мають відповідати цінам, що склалися чи складатимуться на відповідний товар на ринку експорту чи імпорту на момент здійснення експортної, імпортної операції.

З аналізу наведених норм права видно, що ціна імпортованого товару повинна відповідати цінам, що склалися на ринку експорту на ідентичний або аналогічний товар, тобто на товар, який є однаковим або подібним за характеристиками, торговельною маркою, артикулом та має однакову собівартість виробництва.

У вказаному висновку експерта Дніпропетровської ТПП була проаналізована ринкова вартість товару на ринку експорту, використовувалась відповідна нормативно-законодавча база, зокрема, Міжнародний стандарт оцінки (2003 р., 6 видання), та проведено аналіз цінової інформації ринку з використанням загальнодоступної інформації з інтернету.

Суд зазначає, що висновки експерта ґрунтуються на об`єктивних даних, дослідження проведено у повній відповідності до вимог чинного законодавства України, відтак, митницею безпідставно поставлено під сумнів надані декларантом висновки фахівця в цій галузі. Дослідження проведені методом співставлення саме дійсних цін на товар у їх понятті, визначеному у статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, тому, дане зауваження митниці, на думку суду, є необґрунтованим та безпідставним.

Верховним Судом з аналогічних правовідносин викладено наступний правовий висновок у постанові від 06.11.2018 у справі №810/2593/15: «Стосовно експертного висновку Київської обласної торгово-промислової палати, враховано, що за правилами статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. Крім того, у разі сумніву у відповідному експертному висновку, митниця мала право звернутися до іншого суб`єкта оціночної діяльності із письмовим запитом на рецензування (згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України»), однак таке своє право не реалізувала».

Таким чином, суд вважає, що у сукупності з іншими наданими документами зазначений висновок Дніпропетровської ТПП в межах цієї справи підтверджує задекларовану митну вартість.

Стосовно доводів відповідача викладених у відзиві на позовну заяву, про те, що відповідно умов контракту умови оплати вказуються у рахунку-проформі (інвойсі) на кожну партію товару. Проте, наданий до митного оформлення інвойс не містить умов, порядку та терміну оплатити.

Згідно з пунктом 4 контракту повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця, шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Умови оплати товару можуть бути змінені за згодою Сторін та вказуються у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару відповідно.

Як вбачається загальний термін відстрочки платежу можливий з відстрочкою у 90 днів, відтак строк з врахуванням кінцевого строку відстрочки в момент подання митних декларацій не настав, крім того сторони мали змогу змінити умови за оплату товару, а тому у позивача не було обов`язку надавати банківських платіжні документи, що стосувалися оцінюваного товару.

Щодо доводів відповідача про те, що надані декларантом документи не містять достовірні та об`єктивні відомості, які б підтверджували числові значення складових митної вартості товару на умовах поставки СPT; декларантом не надано до митного органу інформації про включення до митної вартості товару витрат на транспортування, навантаження та вивантаження товару, то суд зазначає наступне.

Сторони Контракту в інвойсах визначили умови поставки товару на умовах CPT (Київ) згідно Інкотермс 2010.

Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП №560, в редакції з 01.01.2011 Інкотермс-2010, чітко визначають відповідні обов`язки сторін та зменшують ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. Інкотермс містить міжнародні терміни, які згруповані в чотири категорії за принципом послідовного збільшення обов`язків продавця від мінімального до максимального обсягу і відповідного збільшення його витрат на переміщення товару, що враховується в контрактній ціні товару. І що менший обсяг витрат бере на себе продавець, то менш структурно повною вважається ціна, та навпаки.

Згідно з Інкотермс-2010 за умовами поставки СРТ (Фрахт/перевезення оплачені до (назва місця призначення) означає, що продавець передає товар перевізнику або іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) і що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення і нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення.

Таким чином, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, а покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Пунктом 2 зовнішньоекономічного Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 визначено: «Якщо інше не передбачено інвойсом, ціна товару за цим контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена продавцем, відповідно до базисних правил «Інкотермс-2010».

Отже, наведене свідчить про те, що погоджуючи саме обрані умови поставки СРТ, сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару, фрахт або транспортні витрати.

З урахуванням вищевказаного, укладаючи даний зовнішньоекономічний Контракт, сторони погодили всі істотні умови, до складу яких належить в тому числі і ціна товару, придбаного за умовами поставки СРТ, відповідно до яких у фактурну вартість товару вже включені витрати, що впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення).

Щодо застосування резервного методу для визначення вартості товару при коригуванні заявленої митної вартості, слід зазначити наступне.

Верховний Суд у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15 висловив позицію, згідно з якою у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Однак, спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність ввезених товарів у спірних рішеннях також не зазначено та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

Верховний Суд неодноразово вказував на необхідність врахування комплексу відомостей в рішеннях про коригування митної вартості товару, зокрема в постанові від 26.05.2022 у справі № 560/355/19.

Відтак, це є ще однією з підстав для висновку про порушення відповідачем норм МК України при митному оформленні товару, що декларувався позивачем.

Таким чином, встановлені під час розгляду справи обставини спростовують висновки митного органу щодо сумнівів у визначеній митній вартості товарів, оскільки у наданих позивачем документах відсутні розбіжності, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку з чим, вбачається безпідставність відмови митним органом позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, враховуючи те, що відповідачем не наведено доказів того, що документи, подані для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

З огляду на викладене, спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, прийняті Київською митницею, є протиправними та такими, що підлягають скасуванню судом.

Частиною 1 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці на користь ТОВ «Тех Пром Люкс» підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 29095,05 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 6, 9, 14, 72-77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» (49081, м. Дніпро, вул. Артільна, буд. 9, оф. 42; ідентифікаційний код юридичної особи 44446628) до Київської митниці (03124, м. Київ, бульв. Гавела Вацлава, буд. 8-А; ідентифікаційний код юридичної особи 43997555) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000042/2 від 07.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000546.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000043/2 від 11.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000551.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000044/2 від 11.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000552.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000045/2 від 11.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000554.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (03124, м. Київ, бульв. Гавела Вацлава, буд. 8-А; ідентифікаційний код юридичної особи 43997555) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» (49081, м. Дніпро, вул. Артільна, буд. 9, оф. 42; ідентифікаційний код юридичної особи 44446628) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 29095 (двадцять дев`ять тисяч дев`яносто п`ять) грн 05 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 12.03.2024.

Суддя О.В. Царікова