Справа № 160/17636/23
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2024-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із вищезазначеною позовною заявою, в якій заявлені вимоги:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 р. відкрито провадження в адміністративній цій справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
04 вересня 2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримав свої позовні вимоги та просив задовольнити їх в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить із такого.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами діяльності позивача є 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві (основний).
Нікопольським міжрайонним управлінням водного господарства 17.08.2022 року №398/03-22 направлена на адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заява про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань, в якій просили не застосовувати штрафні санкції за несвоєчасне адміністрування та сплату податків у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Зобов?язались в разі стабілізації виробничих процесів та фінансового положення установи, поліпшення умов опрацювання даних в найкоротший термін погасити всі зобов?язання зі сплати податків та забезпечити своєчасну реєстрацію і подання відповідних податкових декларацій. Повідомляють, що незважаючи на реальну загрозу життю і здоров?ю, керівництво Нікопольського міжрайонного управління водного господарства знаходиться на території України та гарантує поновлення своєчасної реєстрації і відповідно виконання податкових зобов`язань.
Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість за липень 2022 року - сума штрафної санкції 1666,70 грн.;
Не погоджуючись з вказаним рішенням, вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Згідно з пп. 14.1.152 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.
Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Підпунктом 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з п. 36.1 ст. 36 ПК України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Відповідно до п. 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Якщо граничний строк сплати податкового зобов`язання припадає на вихідний або святковий день, останнім днем сплати податкового зобов`язання вважається операційний день, що настає за вихідним або святковим днем.
Пунктом 50.1 статті 50 ПК України встановлено, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.
Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:
а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку...
б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.
Відповідно до п. 203.1 статті 203 розділу V «Податок на додану вартість» ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного.
Пунктом 203.2 статті 203 ПК України визначено, що сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
Згідно з п. 87.9 ст. 87 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Пунктом 131.2 статті 131 ПК України передбачено, що при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені.
Відповідно до п.124.1 ст.124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:
при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;
при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Відповідно до змісту позовної заяви позивач вважає, що штрафні санкції до підприємства застосовані неправомірно, обґрунтовуючи це тим, що відповідач не врахував об`єктивних обставин здійснення позивачем діяльності в умовах активних бойових дій, наявності пошкоджень та руйнувань внаслідок ворожих обстрілі об`єктів Нікопольського міжрайонного управління водного господарства, системних збоїв у постачанні електроенергії, послуг інтернет-зв`язку, мобільного зв`язку.
Позивач зазначає, що з метою запобіганню застосування штрафних санкції, він звертався до податкового органу з заявою про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань, але це звернення залишилось без реакції.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивача було притягнуто до відповідальності у вигляді накладення штрафу за затримку сплати узгоджених сум грошових зобов`язань, на підставі п.124.1 ст.124 ПК України.
Відповідно до пп. 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 392, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 року №225 (далі - Порядок №225) у разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.
Згідно з Порядком №225 керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви платника податків.
Суд зазначає, що Порядок №225 не містить обмежень стосовно податкових періодів (до набрання чинності вказаним Порядком або після), за які неможливо виконувати податкові обов`язки, або інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією російської федерації, тимчасовою окупацією збройними формуваннями російської федерації.
Тобто платник податків вправі у заяві визначити будь-який період починаючи з 24.02.2022 року, за який неможливо виконувати податкові обов`язки.
Суд встановив, що в матеріалах справи є заява від Нікопольського міжрайонного управління водного господарства до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань» від 17.08.2022р. №398/03-22 та поштовий чек від 18.08.2022 р. про направлення листа рекомендованою кореспонденцією.
Суд зазначає, що Згідно з Порядком №225 керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви платника податків.
Проте, в матеріалах справи відсутні докази щодо прийняття рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку за заявою Нікопольського міжрайонного управління водного господарства до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань» від 17.08.2022р. №398/03-22.
Суд звертає увагу, що у поданій платником заяві зазначено таке:
На даний час на більшій території Нікопольського та Криворізького районів Дніпропетровської області в т. ч. в місцях функціонування насосних станцій та гідротехнічних об?єктів Нікопольського МУВГ, державою агресором ведуться активні військові (бойові) дії, щодня відбуваються артилерійські обстріли, що становлять реальну загрозу життю і здоров?ю працівників та спричиняють ризик пошкодження виробничих об?єктів, що може призвести до неможливості здійснення водопостачання. Окрім того, внаслідок бойових дій (артилерійських обстрілів) вже зазнали ушкодження ряд виробничих об?єктів Нікопольського МУВГ, розташованих на території Нікопольського та Криворізького районів. Виробничі експлуатаційні підрозділи, в зазначених умовах, продовжують проводити аварійно-відновлювальні та експлуатаційні ремонтні роботи, з метою своєчасного забезпечення водним ресурсами населення громад та аграрних сільськогосподарських підприємств.
З причини постійних обстрілів в Нікопольському районі велика кількість інженерно- технічних працівників і робітників покинули місця проживання, відбувається критична нестача кваліфікованого персоналу для забезпечення виробничого процесу, належного ведення фінансово-бухгалтерського обліку і звітності.
Аналогічні проблеми спостерігаються у водокористувачів Нікопольського МУВГ, їх платоспроможність у зв?язку із проблемами реалізації зернових та овочевих культур критично впала і тому маємо в наявності значну суму дебіторської заборгованості, яка може стати сумнівною із-за обставин непереборної сили.
Одночасно, у відповідності до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 на підставі ст.ст. 14, 141 Закону України «Про торгово- промислові палати в Україні» від 02.12.1997 №671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об?єктивними обставинами для суб?єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов?язанням/обов?язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Враховуючи вищенаведені факти, Нікопольське МУВГ, як сумлінний платник податків, просить не застосовувати штрафні санкції за несвоєчасне адміністрування та сплату податків. Зобов?язуємося в разі стабілізації виробничих процесів та фінансового положення установи, поліпшення умов опрацювання даних в найкоротший термін погасити всі зобов?язання зі сплати податків та забезпечити своєчасну реєстрацію і подання відповідних податкових декларацій.
Повідомляємо, що незважаючи на реальну загрозу життю і здоров?ю, керівництво Нікопольського міжрайонного управління водного господарства знаходиться на території України та гарантує поновлення своєчасної реєстрації і відповідно виконання податкових зобов`язань.»
Крім того, у відповіді податкового органу немає зауважень щодо змісту, форми заяви Нікопольського міжрайонного управління водного господарства до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань».
Суд звертає увагу, що позивач звертався до податкового органу не за роз`ясненнями щодо наявності чи відсутності у нього права на звернення із заявою щодо неможливості виконання податкового обов`язку, а фактично подав таку заяву.
Тому, реакцією податкового органу на заяву позивача «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань» мав бути не лист, а вмотивоване рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку згідно з Порядком №225, у якому необхідно було надати оцінку формі, змісту, обґрунтованості поданої платником заяви «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань».
За таких обставин, позивач, як платник податків, намагався реалізувати своє право, передбачене пп. 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, на звільнення від відповідальності через відсутність можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів.
Проте, податковий орган не прийняв відповідного рішення та не перевірив обґрунтованості доводів платника податків, які він наводив.
Отже, право позивача, передбачене пп. 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, на звільнення від відповідальності через відсутність можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язокне може бути поставлене у залежність від дій державного органу, який не дотримуються своїх власних процедур та не проводить належний розгляд заяви платника податків «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань» з прийняттям обґрунтованого рішення з цього приводу.
За таких обставин, висновок податкового органу про застосування санкцій за несплату у встановлений строк грошового зобов`язання, зроблений без належного вирішення питання щодо розгляду заяви платника податків «про відсутність можливості своєчасного подання податкової звітності та виконання податкових зобов`язань», є передчасним, необґрунтованим та неправомірним.
З урахування викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 який підлягає відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення цієї суми коштів з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись статтями 242-244, 246, 250, 254, 255 КАС України, суд,
вирішив:
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Савченко