Справа № 160/8280/23
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2024-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 травня 2024 року м. Дніпросправа № 160/8280/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Чередниченка В.Є., Іванова С.М.,

секретар Корсун Ю.В.

за участі позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року (суддя Лозицька І.О., повне судове рішення складено 26 вересня 2023 року) в справі №160/8280/23 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій, що полягають у перейменуванні вулиці Громова; визнання протиправним рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22 лютого 2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро); скасування рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22 лютого 2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро); зобов`язння Дніпровську міську раду подати відомості до Дніпровської філії ДП «Національна інформаційна система» МЮ України про внесення змін до словника вулиць державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також внести відповідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів та Адресного плану міста щодо повернення назви вулиці Громова з назви вулиці Дмитра Скоробогатова.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року позов задоволено, визнано протиправними дії Дніпровської міської ради, що полягають у перейменуванні вулиці Громова; визнано протиправним рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22 лютого 2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро); скасоване рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22 лютого 2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро); зобов`язано Дніпровську міську раду подати відомості до Дніпровської філії ДП «Національна інформаційна система» МЮ України про внесення змін до словника вулиць державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також внести відповідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів та Адресного плану міста щодо повернення назви вулиці Громова з назви вулиці Дмитра Скоробогатова.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції не досліджено питання ініціатора подання щодо перейменування вулиці Громова, адже саме суб`єкт подання має визначальне значення для застосування чи незастосування положень постанови Кабінету Міністрів України № 889 в частині проведення громадських обговорень.

Судом першої інстанції не залучено суб`єкта подання, не враховано дію правового режиму воєнного стану та, відповідно, неможливість проведення громадських слухань, не застосовано норми спеціального закону Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», адже перейменування вулиць, назви яких, зокрема, містять символіку комуністичного режиму, є обов`язком, а не правом, органу місцевого самоврядування.

Вказує, що постановою № 889 передбачено проведення громадських слухань, що неможливо в період дії правового режиму воєнного стану, вказані судом заходи (теле-, радіодебати, інтернет-конференції, електронні консультації) не передбачені цією постановою, а порушення процедури громадського обговорення не може бути підставою для скасування рішення.

Вважає, що відсутнє порушене право позивача, яке підлягає судовому захисту.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Позивач в судовому засіданні просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача та позивача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Дніпровської міської ради VІІІ скликання від 22 лютого 2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державою-агресором», керуючись законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» і «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонім) фізичних осіб, ювілейних і святкових дат, назв і історичних подій», Статутом територіальної громади міста Дніпра, затвердженим рішенням міської ради від 20 травня 2020 року № 63/57, відповідно до протоколу засідання міської ради щодо присвоєння найменувань (перейменування) вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, мостам та іншим об`єктам, розташованим на території міста Дніпра, від 02 лютого 2023 року № 1, на підставі звернення мешканців вулиці Амурської в Індустріальному районі від 21 грудня 2022 року вх. № КоВ-17, мешканців вулиці Ашхабадської в Індустріальному районі від 21 грудня 2022 року вх. №КоК-44, парафіян Храму Покрови Пресвятої Богородиці УНКЦ від 06 грудня 2022 року вх. № 15/530, листів Дніпровського ? міського об`єднання всеукраїнського товариства «Просвіта» ім. Тараса Шевченка від 14 грудня 2022 року вх. № 15/560, Громадської організації «Інститут суспільних ініціатив «Консенсус» від 18 листопада 2022 року вх. №15/487, Державного вищого навчального закладу «Придніпровська державна академія будівництва та архітектури» від? 29 листопада 2022 року вх. № 11/1994, Дніпропетровської обласної організації «Всеукраїнське об`єднання ветеранів» від 30 листопада 2022 року вх. № 15/515, Громадської організації «Дніпропетровське обласне товариство вірменської культури ім. Григора Лусаворича» від 02 листопада 2022 року № 15/452, перейменовано топоніми міста Дніпра, назви яких пов`язані з державною-агресором згідно з додатком.

Доручено Головному архітектурно-планувальному управлінню Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради внести необхідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів, адресного плану міста.

Згідно з п. 11 Додатку до рішення Дніпровської міської ради VІІІ скликання від 22 лютого 2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державою-агресором» вулицю Громова перейменовано на вулицю Дмитра Скоробогатова (Чечелівський район м. Дніпра).

Встановивши, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , суд першої інстанції вважав, що позивач як член територіальної громади м. Дніпра та житель вул. Громова має право на оскарження рішень відповідача, у даному випадку і рішення в частині перейменування вулиці Громова у м. Дніпро.

Оскільки відповідачем не надано доказів оприлюднення повідомлення про проведення громадського обговорення в спосіб, передбачений законодавством, як і не надано доказів проведення самого громадського обговорення, що є порушенням процедури, встановленої для ухвалення рішень про перейменування топонімів, а відповідачем не заперечується факт не проведення громадських обговорень щодо перейменування вулиці Громова на вулицю Дмитра Скоробогатова, з урахуванням необґрунтованості посилань відповідача на обмеження певних прав осіб в період дії правового режиму воєнного стану, адже законодавством передбачено інші заходи, крім масових заходів, зокрема, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровської міської ради від 22 лютого 2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державою-агресором», керуючись законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» і «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонім) фізичних осіб, ювілейних і святкових дат, назв і історичних подій», Статутом територіальної громади міста Дніпра, затвердженим рішенням міської ради від 20 травня 2020 року № 63/57, відповідно до протоколу засідання міської ради щодо присвоєння найменувань (перейменування) вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, мостам та іншим об`єктам, розташованим на території міста Дніпра, від 02 лютого 2023 року № 1, на підставі звернення мешканців вулиці Амурської в Індустріальному районі від 21 грудня 2022 року вх. № КоВ-17, мешканців вулиці Ашхабадської в Індустріальному районі від 21 грудня 2022 року вх. №КоК-44, парафіян Храму Покрови Пресвятої Богородиці УНКЦ від 06 грудня 2022 року вх. № 15/530, листів Дніпровського? міського об`єднання всеукраїнського товариства «Просвіта» ім. Тараса Шевченка від 14 грудня 2022 року вх. № 15/560, Громадської організації «Інститут суспільних ініціатив «Консенсус» від 18 листопада 2022 року вх. №15/487, Державного вищого навчального закладу «Придніпровська державна академія будівництва та архітектури» від? 29 листопада 2022 року вх. № 11/1994, Дніпропетровської обласної організації «Всеукраїнське об`єднання ветеранів» від 30 листопада 2022 року вх. № 15/515, Громадської організації «Дніпропетровське обласне товариство вірменської культури ім. Григора Лусаворича» від 02 листопада 2022 року № 15/452, перейменовано топоніми міста Дніпра, назви яких пов`язані з державною-агресором згідно з додатком, серед яких у пункту 11 додатку вказано про перейменування вулиці Громова на вулицю Дмитра Скоробогатова (Чечелівський район м. Дніпра).

Спірним в цій справі є питання правомірності рішення органу місцевого самоврядування про перейменування топоніму.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі Закон № 280/97-ВР).

Принципами, за якими здійснюється місцеве самоврядування, відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР, є народовладдя; законність; гласність; колегіальність; поєднання місцевих і державних інтересів; виборність; правова, організаційна та матеріально-фінансова самостійність в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітність та відповідальність перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державна підтримка та гарантії місцевого самоврядування; судовий захист прав місцевого самоврядування.

Пунктом 41 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання про прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.

Порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначено Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24 травня 2012 року № 4865-VI (далі - Закон № 4865-VI).

Частиною п`ятою статті 3 Закону № 4865-VI встановлено, що імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Питання, пов`язані з приведенням раніше присвоєних об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України "Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії", регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії".

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною третьою статті 4 Закону № 4865-VI у цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються, зокрема, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.

Статтею 5 Закону № 4865-VI передбачено, що питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій можуть також вноситися на розгляд суб`єктів, зазначених у статті 7 цього Закону, іншими державними органами, трудовими колективами, об`єднаннями громадян та окремими громадянами.

Відповідно до статті 6 Закону № 4865-VI подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій.

Подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події повинно містити:

1) найменування суб`єкта, якому вноситься таке подання (стаття 8 цього Закону);

2) найменування суб`єкта, який підготував подання, із зазначенням його місцезнаходження (стаття 7 цього Закону);

3) зміст порушеного питання та обґрунтування необхідності присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події із зазначенням підстав та умов присвоєння відповідно імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події згідно з підставами та умовами, визначеними у статті 3 цього Закону.

До подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються:

1) інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності;

2) розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події;

3) узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Пунктом 7 частини першої статті 8 Закону № 4865-VI передбачено, що імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності присвоюють: сільські, селищні, міські ради, військово-цивільні, військові адміністрації населених пунктів - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

За положеннями статті 11 Закону № 4865-VI зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події.

У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов`язково зазначається обґрунтування.

Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 (далі Порядок № 989), пунктом 1 якого визначено, що дія цього Порядку поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - організатори громадського обговорення).

Згідно з пунктом 2 Порядку № 989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.

За положеннями пункту 3 Порядку № 989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Відповідно до пункту 4 Порядку № 989 громадське обговорення передбачає:

1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про:

найменування організатора громадського обговорення;

найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції;

суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників;

поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);

місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення;

прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення;

строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

Пунктом 5 Порядку № 989 встановлено, що рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Як встановлено пунктом 6 Порядку № 989, пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.

Пропозиції (зауваження) реєструються організатором громадського обговорення.

Юридичні особи подають пропозиції (зауваження) у письмовій чи електронній формі із зазначенням їх найменування та місцезнаходження.

Анонімні пропозиції (зауваження) не реєструються і не розглядаються.

Таким чином, в контексті спірних правовідносин проведення громадських обговорень є обов`язковим, адже це імперативно встановлено приписами Закону № 4865-VI, а формами проведення громадського обговорення є конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація, в залежності від необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Враховуючи не оприлюднення повідомлення про проведення громадського обговорення в спосіб, передбачений законодавством, а також відсутність самого факту проведення громадських обговорень щодо перейменування АДРЕСА_2 , суд погоджує висновок суду першої інстанції про порушення органом місцевого самоврядування процедури ухвалення рішення про перейменування вулиці.

При цьому суд зазначає про те, що порушення процедури ухвалення рішення в цьому випадку потягло за собою ухвалення рішення із недотриманням основних принципів, за якими здійснюється місцеве самоврядування, - народовладдя, гласність, підзвітність та відповідальність перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб, позаяк територіальна громада міста через відсутність громадського обговорення спірного питання була усунута від можливості подання пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, від висловлення думки під час прийняття відповідного рішення.

Порушення процедури ухвалення рішення вказує на те, що при ухваленні оскарженого рішення відповідач діяв не у спосіб, що передбачений законом, тому оскаржене позивачем рішення правильно визнано протиправним та скасоване судом першої інстанції.

Доводи апелянта про неможливість проведення громадського обговорення в період дії правового режиму воєнного стану суд визнає необґрунтованими.

Суд з цього питання звертає увагу, що у зв`язку з оголошенням в країні воєнного стану не призупинялась дія положень Закону № 4865-VI щодо проведення громадських обговорень.

Крім того, суд першої інстанції правильно звернув увагу, що Порядок № 989 передбачає декілька форм проведення громадських обговорень, зокрема, конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація, тому при вирішенні спірного питання суб`єкт, що готує відповідне подання, мав це врахувати та обрати відповідну форму проведення громадських обговорень, яка б відповідала реаліям, які склалися в країні, а відповідач при розгляді таких питань мав врахувати відсутність проведення громадських обговорень.

Аргумент апелянта про незалучення суб`єкта подання є цілком незмістовним, адже рішення в цій справі не може вплинути на права та обв`язки такого суб`єкта.

Посилання апелянта на те, що Порядком № 989 передбачено проведення громадських слухань, що неможливо в період дії правового режиму воєнного стану, а вказані судом заходи (теле-, радіодебати, інтернет-конференції, електронні консультації) не передбачені цією постановою, є безпідставними, позаяк пунктом 3 Порядку № 989 чітко передбачено, що організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Аргумент апелянта, що порушення процедури громадського обговорення не може бути підставою для скасування рішення, також є незмістовним, оскільки в цьому випадку таких громадських обговорень взагалі не проводилось.

Стосовно відсутності порушеного права позивача, яке підлягає судовому захисту, суд вказує, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є членом територіальної громади міста, та має право оскаржити рішення органу місцевого самоврядування.

Суд звертає увагу, що судом першої інстанції достатньо повно мотивоване, яким чином оскаржене рішення порушує права позивача.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року в справі № 160/8280/23 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року в справі № 160/8280/23 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 01 травня 2024 року та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 01 травня 2024 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя В.Є. Чередниченко

суддя С.М. Іванов