Справа № 160/31807/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Тернопільської митниці (далі відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2023/000134/2 від 22 серпня 2023 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
27.12.2023 від Тернопільської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує у задоволенні позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. На виконання зовнішньоекономічного контракту №JNG/1 від 01.03.2023, укладеного
27.12.2023 відповідачем подано заяву про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 02.01.2024 у задоволенні клопотання Тернопільської митниці про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.
Позивач не скористався правом на подання відповіді на відзив.
Відповідно до частини п`ятої та восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» зареєстроване 07.11.2022, про що вчинено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про включення відомостей про державну реєстрацію юридичної особи за ідентифікаційним кодом 44830259; основний вид економічної діяльності за КВЕД є: 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами та обладнанням.
01.03.2023 між компанією JINCHENG GROUP IMP. AND EXP. CO, LTD (Китай) (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт №JNG/1 (далі Контракт), предметом якого відповідно до пункту 1.1 є: продавець продає, а Покупець купує Товар, в асортименті, кількості, та за Цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного Контракту.
Відповідно до п. 2.1. Контракту поставка Товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного Контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією.
Згідно з п. 2.2. Контракту Товар, що поставляється, повинен відповідати кількості зазначеній у Специфікації (Додатку) до цього Контракту або у Інвойсі, у разі поставки товару декількома партіями за однією Специфікацією. Товар вважається переданим Продавцем і прийнятим Покупцем за вагою - згідно вазі, зазначеній у товарно-транспортній накладній (CMR або залізничній накладній або коносаменті).
Поставки здійснюються на умовах згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього Контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також, строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені і ній, шляхом підписання додаткової угоди (пункт 3.1 Контракту).
10.04.2023 між компанією JINCHENG GROUP IMP. AND EXP. CO, LTD (Китай) (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (покупець) укладено Специфікацію (додаток) № 2023-1-z 10.04.2023 до контракту №JNG/1 від 01.03.2023, згідно з якою обумовлено поставку запчастин на загальну суму 1065,20дол.США.
-товар 3: «Інші частини та пристрої, призначені для встановлення та функціонування виключно на мототехніці: амортизатор передній правий SP200D-4 - 3шт., амортизатор передній лівий SP200D-4 - 3шт., трос газу SP200D-4 - 12шт., трос спідометра SP200D-4- 12шт., трос зчеплення SP200D-4 - 12шт., сидіння SP200D-4 - 2шт., крило заднєSP200D-4 - 7шт., кришка захисту ланцюга SP200D-4 - 3шт., кермо SP200D-4 - 8шт., привід спідометра SP200D-4 - 10шт., важіль перемикання передач SP200D-4 - 1шт., важіль кікстартера SP200D-4-2шт., бак паливний чорний SPSP200D-4-6шт., крило переднє чорне SP200D-4 - 3шт., обтічник передньої фари білий SP200D-4 - 12шт., кришка декоративна ліва паливного бака чорна SP200D-4 - 4шт., кришка декоративна права паливного бака чорна SP200D-4 - 4шт., облицювання збоку ліве SP200D-4 - 5шт., облицювання збоку права SP200D-4 - 5шт., облицювання задня права біла SP200D-4 -16шт., облицювання заднє чорне SP200D-4 - 4шт., крило переднє червоне SP200D-4 - 3шт., кришка декоративна ліва паливного бака червона SP200D-4 - 4шт., кришка декоративна права паливного бака червона SP200D-4 - 4шт., облицювання задня ліва біла SP200D-4 - 8шт., захист рук лівий червоний SP200D-4 - 3шт., захист рук правий червоний SP200D-4 - 3шт. облицювання задня червоне SP200D-4 - 4шт., крило переднє біле SP200D-4 - 4шт., кришка декоративна ліва паливного бака біла SP200D-4
- 4шт., кришка декоративна права паливного бака біла SP200D-4 - 4шт., захист рук лівий білий SP200D-4 - 4шт., захист рук правий білий SP200D-4 - 4шт., облицювання задня біла SP200D-4 - 4шт., амортизатор передній правий SP200D-5 - 6шт., амортизатор передній лівий SP200D-5 - 6шт., сидіння SP200D-5 - 2шт., привід спідометра SP200D-5 - 10шт., трос газу SP200D-5 - 7шт., трос спідометра SP200D-5 - 7шт., трос зчеплення SP200D-5 - 7шт., бак паливний чорний SP SP200D-5 - 4шт., задня кришка ліва SP200D-5 - 4шт., важіль перемикання передач SP200D-5 - 3шт., важіль кікстартера SP200D-5 - 3шт., крило переднє чорне SP200D-5 - 8шт., обтічник передньої фари чорний SP200D-5 - 5шт., кришка декоративна ліва палива бака червона SP200D-5 - 4шт., кришка декоративна права паливного бака червона SP200D-5 - 4шт., захист рук лівий червоний SP200D-5 - 3шт., захист рук правий червоний SP200D-5 - 3шт., облицювання задня ліва біла SP200D-5 - 12шт., кришка декоративна ліва паливного бака чорний SP200D-5 - 4шт., кришка декоративна права паливного бака чорний SP200D-5 - 4шт., облицювання задня права біла SP200D-5 - 4шт., захист рук лівий чорний SP200D-5 - 3шт., захист рук правий чорний SP200D-5 - 3шт., облицювання заднє чорне SP200D-5 - 4шт., крило заднє SP200D-5 - 8шт., кришка захисту ланцюга SP200D-5 - 3шт.»;
- товар 4: «Частини та пристрої до мототехніки, глушники, вихлопні труби та їх частини: Глушник SP200D-4 - 2шт. Глушник SP200D-5 - 2шт.».
- товар 5: «Дзеркала заднього огляду для транспортних засобів. Для ремонту і технічного обслуговування мототехніки: Дзеркало ліве SP200D-4 - 8шт. Дзеркало праве SP200D-4 - 8шт.»;
- товар 6: «Частини та пристрої до мототехніки, ходові колеса та їх частини: Колісний диск передній SP200D-4 - 4шт. Колісний диск задній SP200D-4 - 4шт. Вісь переднього колеса SP200D-5 - 5шт. Диск колісний передній SP200D-5 - 4шт. Колісний диск задній SP200D-5 - 4шт.»;
- товар 7: «Електричне обладнання для комутації електричних кіл, вимикачі та перемикачі для напруги не більш як 60В, не автоматичні, поворотні. Запасні частини до мототехніки: Блок перемикачів лівий SP200D-4 - 5шт. Блок перемикачів правий SP200D-4 - 5шт. Блок перемикачів лівий SP200D-5 - 5шт. Блок перемикачів правий SP200D-5 - 5шт.»;
- товар 8: «Прилади освітлювальні або візуальної сигналізації. Блоки для сигналізаційного оповіщення водія, для встановлення на моторних транспортних засобах. Запасні частини до мототехніки: Панель приладів SP200D-4 - 10шт. Задня фара SP200D-4 - 10шт. Покажчик поворотів передній лівий SP200D-4 - 5шт. Покажчик повороту передній правий SP200D-4 - 5шт. Покажчик повороту задній лівий SP200D-4 - 2шт. Покажчик повороту задній правий SP200D-4 - 2шт. Фара передня SP200D-4 - 10шт. Панель приладів SP200D-5 - 9шт. Фара передня SP200D-5 - 6шт. Задня фара SP200D-5 - 18шт. Покажчик поворотів передній лівий SP200D-5 - 5шт. Покажчик повороту передній правий SP200D-5 - 5шт. Покажчик повороту задній лівий SP200D-5 - 5шт. Вказівник повороту задній правий SP200D-5 - 5шт.»;
- товар 9: «Замки з недорогоцінних металів у комплекті з ключами, що використовуються у моторних транспортних засобах. Запасні частини до мототехніки: Замок запалювання у зборі із ключами SP200D-4 - 8шт. Замок запалювання у зборі із ключами SP200D-5 - 8шт.»;
- товар 10: «Частини, призначені виключно або переважно для поршневих двигунів з іскровим запалюванням. Запасні частини до мототехніки, не військового призначення: Кришка лівого картера SP200D-4 - 4шт. Кришка правого картераSP200D-4 - 4шт. Кришка лівого картера SP200D-5 - 3шт. Кришка правого картераSP200D-5 - 3шт.».
- зовнішньоекономічний контракт № JNG/1 від 01.03.2023;
- пакувальний лист № б/н від 11.05.2023;
- рахунок-фактура (інвойс) № JNG2023-1B від 11.05.2023;
- коносамент № HS123050781 від 21.05.2023;
- накладна УМВС № 037085 від 29.07.2023;
- банківський платіжний документ № 55 від 12.04.2023;
- банківський платіжний документ № 92 від 11.05.2023;
- банківський платіжний документ № б/н від 06.06.2023;
- банківський платіжний документ б/н від 04.05.2023;
-рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №202.1/23 від 18.07.2023;
-рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №202/23 від 18.07.2023;
-документ, що підтверджує вартість перевезення товару Акт виконаних послуг № 202.1/23 від 07.08.2023;
-документ, що підтверджує вартість перевезення товару Акт виконаних робіт № 202/23 від 20.07.2023;
- заявка на перевезення № 39 від 12.05.2023;
- специфікація № 2023-1 від 01.03.2023; специфікація № 2023-1-z від 10.04.2023;
- договір (контракт) про перевезення № KL-584/22 від 07.12.2022;
- список номерів шасі № б/н від 17.04.2023;
- технічні характеристики № б/н від 17.04.2023.
-транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
-якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
-за наявності інші платіжні документи та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
-якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У відповідь на повідомлення митного органу Товариством з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» листом №24 від 10.08.2023 надано додатково прайс-лист виробника від 03.01.2023 та комерційну пропозицію, а також повідомлено митницю, що підприємством для підтвердження митної вартості надані всі наявні документи, передбачені чинним законодавством, які у своїй сукупності не мають ніяких розбіжностей і дозволяють здійснити контроль та перевірку числових значень в повній мірі, інші додаткові документи у 10-денний термін надати не має можливості, у зв`язку із чим просить здійснити митне оформлення за наявними документами.
22.08.2023 Тернопільською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000134/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403070/2023/000223.
У графі 33 рішення №UA403070/2023/000134/1 Тернопільською митницею зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана, у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах, поданих до митного оформлення, наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару:
-транспортних (перевізних) документів, якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
-за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
-каталоги, специфікації виробника товару;
-висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару;
-рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
-митну декларацію країни відправлення (Китай).
Рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000134/1 обґрунтоване наступним.

1.Під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено, що за результатами проведеного митного огляду по товару №1, 2 інші відомості щодо моделі та торговельної марки, а саме: товар №1 «маркування KAMAX Broxigar 200, товар №2 «X KAMAX КХ 200», дані відомості відсутні у товаросупровідних документах.

2. Прайс-лист від 03.01.2023 №б/н містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB, Chongqing, що обмежує конкурентність.

3. Прайс-лист від 03.01.2023 та комерційна пропозиція від 03.01.2023 не містять всіх даних щодо торговельної марки та моделі (X KAMAX), що заявлена у 31 графі митної декларації.

4. Додаткове маркування товару X KAMAX не підтверджено документально.

5.До митного оформлення не подано експортну митну декларацію, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МК України визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МК України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу, у зв`язку з тим, що вартість ідентичних мотоциклів торговельної марки та моделі КАМАХ Broxigar 200 та мотоциклів зі схожими технічними характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах (lucero.com.pe, www.alibaba.com,made-in-china.com, https://ru.made-in-china.com/coJincheng-global/product_China-Jincheng-Jc200y-Dirt-Bike-Motorcycle_egyhuiyrg.html) є вищою за заявлену декларантом.

На вимогу митного органу надано прайс-лист від 03.01.2023 та комерційну пропозицію від 03.01.2023. Подані документи не містять всіх даних щодо торговельної марки та моделі, що були встановлені в ході митного огляду або тих, що заявлені в МД. Крім того, прайс-лист адресовано виключно ТОВ «Мототехімпорт» і містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB, CHONGINQ, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

Враховуючи дану інформацію, заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний, оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, повідомлено декларанта про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МК України.

Митна вартість товару №1 визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію з інтернет ресурсів https://ru.made-in-china.com/co_Jincheng-global/product_China-Jincheng-Jc200y-Dirt-Bike-Motorcycle_egyhuiyrg.html (додано до МД) щодо пропозиції продажу товару зі схожими технічними характеристиками від виробника JINCHENG GROUP IMP. AND EXP. CO., LTD на умовах поставки FOB на рівні 550 дол. СІІІА/шт. Митна вартість 1 мотоцикла визначена із врахуванням задекларованих витрат на транспортування 23,1900дол. США/шт на рівні 573,1900дол. США/шт.

Митна вартість товару №2 визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію з інтернет ресурсів https://ru.made-in-china.com/co_Jincheng-global/product_China-Jincheng-Jc200y-Dirt-Bike-Motorcycle_egyhuiyrg.html (додано до МД) щодо пропозиції продажу товару зі схожими технічними характеристиками від виробника JINCHENG GROUP IMP. AND EXP. CO., LTD на умовах поставки FOB на рівні 550 дол. СІІІА/шт. Митна вартість 1 мотоцикла визначена із врахуванням задекларованих витрат на транспортування 23,8400дол. США/шт на рівні 573,8400дол. США/шт.

За основу для обрахунку митної вартості товару № 3 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 20.07.2023 № UA403070/2023/002262 на рівні 6,1099 дол.США за кг.

За основу для обрахунку митної вартості товару № 4 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 18.07.2023 № UA110150/2023/009978 на рівні 6,1100 дол.США за кг.

За основу для обрахунку митної вартості товару № 6 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 18.07.2023 № UA110150/2023/009978 на рівні 6,11 дол.США за кг.

За основу для обрахунку митної вартості товару № 7 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 18.07.2023 № UA110150/2023/009978 на рівні 8,0200 дол.США за кг.

За основу для обрахунку митної вартості товару № 9 взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 07.07.2023 № UA403070/2023/002076 на рівні 4,1000 дол.США за кг.

Товар випущений у вільний обіг за ЕМД № 23UA90U2 від 23.08.2023.

Не погодившись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правовідносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина друга статті 1 Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012 року).

Згідно із частиною першою статті 7 Митного кодексу України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу.

Митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (пункт 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки (стаття 50 Митного кодексу України).

Згідно з частинами першою, другою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до положень частин першої, другої статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частиною першою статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

За змістом частини четвертої статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 Митного кодексу України).

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частина шоста статті 53 Митного кодексу України).

Таким чином, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною першою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до положень частини другої, третьої статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Приписами частини першої статті 337 Митного кодексу України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно пунктом 1 частини четвертої статті 54 цього Кодексу митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною шостою статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини першої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з частиною другої статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до частини першої статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до положень частин другої восьмої статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частиною сьомою статті 54 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Системний аналіз вказаних положень Митного кодексу України дає підстави дійти висновку, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з частиною шостою статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Отже, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 20.03.2024 у справі №826/5959/17, від 21.11.2023 у справі №826/13190/17, від 09.11.2022 у справі №815/4395/16, від 27.06.2019 у справі №803/667/17.

Наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на митному органі.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

В свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Таке правозастосування узгоджується з висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 31.03.2015 у справі №21-127а15, яке враховується судом відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

У ході судового розгляду справи встановлено, що відповідачем 22.08.2023 прийнято рішення №UA403070/2023/000134/2 про коригування митної вартості товарів за МД № 23UA90U0 від 10.08.2023, заявлених позивачем за ціною договору.

Підставою для здійснення коригування митної вартості в сторону збільшення ціни товару із застосуванням другорядного методу (резервного) визначення митної вартості стали висновки митного органу про те, що у наданих на підтвердження заявленої митної вартості документах виявлені невідповідності та розбіжності, а також не надано документів на вимогу митного органу та на їх спростування, про що зазначено у гр.33 рішення та у відзиві.

Однак, викладені у графі 33 вказаного рішення зауваження є безпідставними та їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для витребування додаткових документів.

Суд звертає увагу, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Разом з цим, відповідачем не доведено ані у рішенні, що оскаржується, ані у відзиві, що подані позивачем до митного оформлення документи на підтвердження вартості товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Щодо доводів відповідача про ненадання позивачем транспортних перевізних документів, слід зазначити, що такі обставини не відповідають дійсності, виходячи з того, що з аналізу наданих декларантом ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ» документів на підтвердження заявленої митної вартості задекларованого товару вбачається, що останнім до митного органу були надані наступні транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів: договір перевезення №2712/917/2022 від 27.12.2022; заявка на перевезення №39 від 12.05.2023; коносамент №HS123050781 від 21.05.2023; залізнична накладна від 29.07.2023 №037085, інвойси від 18.07.2023 №202/23, №202.1/23, акти виконаних робіт від 20.07.2023, від 07.08.2023, платіжні інструкції №37286378, №37286379.

Отже, доводи відповідача про ненадання позивачем транспортних перевізних документів є необґрунтованими. Всі складові витрати на транспортування, які поніс позивач, є документально підтвердженими та були подані митному органу.

Доводи відповідача щодо ненадання позивачем документів, що містять відомості про вартість страхування, є безпідставними, зважаючи на те, що відповідно до умов поставки FОВ, визначених міжнародними торговельними правилами Інкотермс 2010, не передбачено здійснення обов`язкового страхування поставленого товару.

Згідно із довідкою про транспортні витрати №СLL16649 від 18.07.2023 страхування поставлених товарів не здійснювалось.

За таких обставин, страхування оцінюваного товару не відбувалось, а отже відсутні підстави для підтвердження таких витрат.

Зауваження митного органу про те, що декларантом не надано до митного оформлення інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідних для ідентифікації ввезеного товару, безпідставні та необґрунтовані.

Пунктом 4 частини 1 статті 53 Митного кодексу України визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено.

У спірному випадку вартість задекларованого товару, як складова митної вартості, підтверджена декларантом зовнішньоекономічним контрактом, специфікаціями до нього, інвойсом на його оплату, пакувальним листом до нього, з яких вбачається, що фактурна вартість задекларованої партії товару становить 28305,20 дол. США.

Специфікацією №2023-1 передбачено комбіновану форму оплати: передплати 73934,70дол.США, оплата 8025,30дол. протягом 90 днів з моменту фактичної доставки.

Специфікацією №2023-1-z погоджено такі умови оплати: протягом 90 днів з моменту фактичної доставки товару.

Як вбачається з митної декларації, з оскаржуваного рішення та картки відмови, в ході митного оформлення декларантом на підтвердження попередньої оплати за товар були надані платіжні інструкції №55 від 12.04.2023 та №92 від 11.05.2023, банківські виписки за квітень та травень 2023 року, які у сукупності з іншими наданими документами підтверджують факт здійснення передплати товару, що поставляється за Специфікацією №2023-1.

Обґрунтувань причин не врахування вказаних платіжних документів під час митного оформлення відповідачем не зазначено, а оскаржуване рішення не містить.

Щодо оплати за товар по Специфікації №2023-1-z, то станом на час митного оформлення строк на оплату не настав.

Щодо зауважень митного органу про те, що під час проведеного митного огляду виявлено по товару №1, 2 інші відомості щодо моделі та торговельної марки, а саме: товар № 1 «маркування KAMAX Broxigar 200, товар №2 «X KAMAX КХ200», дані відомості відсутні у товаросупровідних документах, додаткове маркування товару X KAMAX не підтверджено документально, то суд зазначає, що вони не знайшли свого підтвердження.

В МД №23UA90U0 від 10.08.2023 в графі 31 зазначені основні характеристики товарів-мотоциклів, що дозволяють ідентифікувати їх, зазначені торгові марки основна «SPARK» і додаткова «Х-КАМАХ» та «Broxigar 200». Зазначене маркування наявне і Технічних характеристиках товарів від 17.04.2023, наданих до митного органу під час декларування, і в Технічному завданні JNG2023-1.

Безпідставними, на переконання суду, є і зауваження митного органу щодо наданого позивачем прайс-листа, яким визначені найменування товару, артикул, ціна.

Суд наголошує на тому, що прайс-лист не є основним документом відповідно до ч.2 ст.53 МК України, який підтверджує митну вартість товарів, натомість є таким документом, який надається декларантом на вимогу митного органу, у разі якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Прайс-лист- це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановахвід 01.03.2023 у справі №420/18880/21, від 23.10.2020 у справі № 810/690/17.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що прайс-лист не суперечить суті прайс-листа, як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенційних покупців.

Щодо інших запитуваних митницею додаткових документів, суд вважає за необхідне зазначити, що каталоги, специфікації виробника товару, рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, митна декларація країни відправлення та висновки про якісні та вартісні характеристики товарів в силу положень частини 3 статті 53 МК України є додатковими документами та надаються декларантом за наявності виключно у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Проте, митним органом у повідомленні про необхідність надання додаткових документів жодним чином не обґрунтовано необхідності подання саме таких документів та які виявлені розбіжності вони можуть усунути.

По суті вказані відповідачем зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товарів.

З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм, висновків Верховного Суду та встановлених обставин, суд вважає, що надані позивачем до митного оформлення документи повною мірою підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мали протиріч, невідповідностей або розбіжностей, які б не дозволяли митному органу провести обчислення митної вартості за основним методом, подані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену позивачем митну вартість та її складові частини, відомості про визначення митної вартості в цих документах базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, достатність яких не спростована відповідачем, тому підстав для коригування заявленої митної вартості у відповідача не було.

Відповідачем не доведено, що подані позивачем до митного оформлення документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за заявленою ціною договору.

Крім цього, у рішенні про коригування митної вартості товарів відсутні порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, відсутні пояснення щодо зроблених коригувань.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно із пунктом 2.1. Наказу Міністерства фінансів України 24.05.2012 № 598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Однак, як вбачається з рішення про коригування митної вартості, у ньому містяться лише посилання на інформацію з інтернет ресурсу щодо пропозиції продажу товару (щодо товарів №№1 та 2) зі схожими технічними характеристиками від виробника JINCHENG GROUP IMP. AND EXP. CO., LTD на умовах поставки FOB, а також посилання на раніше оформлені митні декларації (щодо товарів №№3, 4, 6, 7, 9).

Доводи відповідача у відзиві про обґрунтованість оскаржуваного рішення не відповідають дійсності, оскільки в оспорюваному рішенні зазначено лише посилання на інформацію з інтернет ресурсу щодо пропозиції продажу товару (щодо товарів №№1 та 2), а також дати раніше оформлених МД, їх реєстраційний номер та ціну товару, за яким здійснено митне оформлення. При цьому, не зазначено, за яким методом здійснено митне оформлення раніше оформленого товару, не наведені повні характеристики товару, що має значення, оскільки ціна товару за контрактом встановлювалась, виходячи не з ваги товару, а з його характеристик, а ідентифікація раніше оформленого митницею товару на підставі лише відомостей про дати раніше оформлених ЕМД та її реєстраційного номеру з ціною товару не можлива.

Поряд з цим, обставина наявності в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за резервним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Водночас, ціна є грошовим вираженням лише у разі коли існує рівновага між попитом та пропозицією. В інших випадках коливання цін спричиняються не вартістю, а іншими причинами.

Отже, факт наявності у автоматизованій системі митного органу інформації, що товар, який задекларовано позивачем, розмитнювався іншими особами за значно вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.01.2019 справа №815/6827/17, від 22.04.2019 справа № 815/6242/17, від 07.08.2018 справа №815/3400/17.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішення було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominenv. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Враховуючи викладене, суд вважає, що рішення про коригування митної вартості товару від 22.08.2023 №UA403070/2023/000134/2 прийняте не на підставі та не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, та необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тобто не відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При цьому, відповідачем не доведено належними доказами правомірності свого рішення у спірних правовідносинах.

Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на викладене, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою в сумі 4447,35 грн., підлягають стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, буд. 70, прим. 9) до Тернопільської митниці (, місцезнаходження: 46400, мм. Тернопіль, вул. Текстильна, буд. 38) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 22.08.2023 №UA403070/2023/000134/2.

Стягнути з Тернопільської митниці (, місцезнаходження: 46400, мм. Тернопіль, вул. Текстильна, буд. 38) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, буд. 70, прим.9) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 4447,35 гривень (чотири тисячі чотириста сорок сім гривень 35 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова