Справа № 215/1207/24
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2024-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 травня 2024 рокуСправа № 215/1207/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рянська В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до начальника відділу грошових виплат і компенсацій Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Зубко Алли Миколаївни про встановлення наявності компетенції (повноважень), визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

23.02.2024 до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до начальника відділу грошових виплат і компенсацій Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Зубко Алли Миколаївни про встановлення наявності компетенції (повноважень) начальника відділу грошових виплат і компенсацій Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Зубко Алли Миколаївни при отриманні заяви від 21.08.2023 вх. 1147 створювати штучні перешкоди для співпраці з Криворізькою міською радою, з її комунальною установою «Будинок нічного перебування» Криворізької міської ради для забезпечення соціальної послуги зазначеної у ч. 2, 3 п. 2.2 статуту установи здійснення реєстрації місця перебування для виконання умови надання направлення для перепідготовки з основ догляду на професійній основі та визнати таку процедуру протиправною діяльністю і зобов`язати діяти до правової позиції ст. 3, 46 Конституції України і включити до переліку фізичних осіб, які надають соціальні послуги з догляду на професійній основі особі з інвалідністю.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27.02.2024 у справі № 215/1207/24 (провадження № 2-а/215/209/24) позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

20.03.2024 зазначена справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 25.03.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору; позовну заяву залишено без руху із наданням десятиденного строку з дня отримання позивачем копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання (надіслання) до суду: позовної заяви, в якій викласти свої вимоги щодо предмета спору згідно з вимогами ч. 5 ст. 160, ст. 161 КАС України та їх обґрунтування у відповідності до положень закону та із зазначенням і наданням доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав відповідачем, зокрема, доказів звернення до відповідача із заявою від 21.08.2023 вх. 1147, або доказів на підтвердження обставин, у зв`язку з якими позивач не має можливості подати такі докази самостійно; копії виправленої позовної заяви та доданих до неї документів для направлення відповідачу; документа про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн або обґрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору з доказами на підтвердження зазначених у ньому обставин.

Копію ухвали суду від 25.03.2024 було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві. Однак поштове відправлення було повернуто до суду з довідкою Укрпошти від 13.04.2024 про причини повернення: «за закінченням терміну зберігання».

За правилами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 251 Кодексу адміністративного судочинства України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Частиною 11 статті 126 КАС України передбачено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Верховний Суд у постанові від 23.11.2023 у справі № 215/7312/20 зазначив, що як положення статті 126 КАС України, так і положення статті 251 КАС України, регулюють порядок вручення судових документів (судових повісток, судових рішень) та передбачають однакові юридичні наслідки, які полягають в тому, що повідомлення про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами поштового зв`язку з позначками «За закінченням терміну зберігання», з врахуванням конкретних обставин справи, можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Крім того, частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 7 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною першою статті 131 КАС України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Суд зауважує, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій, а відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Звертаючись до суду з позовною заявою, ОСОБА_1 мав цікавитися результатами її розгляду та враховувати процесуальні строки на її розгляд. З урахуванням термінів зберігання поштового відправлення, позивач мав можливість вжити заходів для його отримання та ознайомлення з ухвалою про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі Верховного Суду від 24.03.2021 в адміністративному провадженні № К/9901/35851/20 сформовану позицію про те, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій, тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «За закінченням терміну зберігання», «Адресат вибув», «Адресат відсутній» і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи, можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain; заява № 11681/85), Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Сторони у справі зобов`язані проявляти зацікавленість процесом її розгляду.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд зазначає, що станом на 01.05.2024 вимоги ухвали суду від 25.03.2024 про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано, недоліки позовної заяви не усунуто, клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви від позивача не надходило. Отже, позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 з підстав неусунення недоліків, визначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

За правилами частини 6 статті 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

П`ятим днем з дня закінчення строку на усунення недоліків є 28.04.2024. У зв`язку з перебуванням судді у щорічній відпустці з 22.04.2024 до 30.04.2024, ухвалу постановлено у перший робочий день 01.05.2024.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 243, 248, 251 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника відділу грошових виплат і компенсацій Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Зубко Алли Миколаївни про встановлення наявності компетенції (повноважень), визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Суддя В.В. Рянська