Справа № 340/10367/23
Суддя: Л.І. ХИЛЬКО
Дата ухвалення: 2024-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/10367/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "С.А. Енерджі" (позивач) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач (через свого представника - адвоката Сидоренко Є.О.) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №5 від 17.07.2023, яким накладено штрафні санкції (пеню) в розмірі 21 126 310,42 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області складено Акт №4869/11-28-07-07-05/38693108 від 21.06.2023 та прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Податкове повідомлення - рішення мотивовано тим, що документальною позаплановою перевіркою встановлено порушення вимог ч. 1, ч. 3 ст. 13 ЗУ «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по Контракту № 1 від 13.12.2021 року, укладеному із компанією - нерезидентом RECOM ITALIA SRL (Італія) у сумі 441 809, 22 євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 141 день та у сумі 820 502, 84 євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 140 день. Позивач не погоджується з податковим повідомленням рішенням № 5 від 17 липня 2023 року, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню враховуючи, що ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» укладено договір, за яким останнє передало свої права кредитора по контракту №1 від 13 грудня 2021 року іншій юридичній особі. Крім того, взаємовідносини між новим кредитором (резидентом) та боржником (нерезидентом) були врегульовані договором про зарахування зустрічних однорідних вимог. Також представник позивача зазначає, що перевірка ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» призначена з порушенням вимог п.52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України щодо встановлення заборони проведення документальних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвалою суду від 22.12.2023 року у справі відкрито провадження, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (т.1, а.с.171).

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що посадовими особами контролюючого органу на підставі направлень, відповідно до наказу проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ». За результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 21.06.2023 № 4869/11-28-07-05/38693108 та встановлено порушення позивачем ч. 1, ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VІІІ (із змінами та доповненнями), з урахуванням п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі - Положення № 5) у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по Контракту № 2011207-001 від 13.12.2021 року, укладеному із компанією - нерезидентом RECOM ITALIA SRL у сумі 441 809,22 Євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 141 день та у сумі 820 502,84 Євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 140 днів враховуючи невиконання укладеного контракту. Також представник відповідача зазначає, що ГУ ДПС у Кіровоградській області повністю дотримано вимоги Податкового кодексу України щодо організації та проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» та належним чином забезпечено дотримання прав платника податків при проведенні вказаного контрольно-перевірочного заходу (т.1, а.с.177-182).

Представником позивача до суду надано додаткові пояснення у яких зазначає, що у відповідача були відсутні правові підстави для призначення перевірки позивача визначені пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України. Податковий орган не був наділений повноваженнями здійснювати проведення документальної позапланової перевірки. За таких обставин, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки податкове повідомлення рішення є неправомірним та підлягає скасуванню (т.2, а.с.44-52).

Ухвалою суду від 02.02.2024 року продовжено строк підготовчого провадження у справі (т.2, а.с.53).

Від представника відповідача до суду надійшли пояснення щодо підстав проведення перевірки позивача та пояснення щодо правомірності винесення податкового повідомлення - рішення (т.2, а.с.65-66, 68-74).

Ухвалою суду від 18 березня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті (т.2, а.с.87).

У судовому засіданні 10 квітня 2024 року представником позивача підтримано позовні вимоги, а представниками відповідача надано додаткові пояснення та заперечено позовні вимоги повністю. Подальший розгляд справи по суті здійснено у порядку письмового провадження (т.2, а.с101).

Дослідивши подані сторонами документи, суд встановив наступне.

Державною податковою службою України листом від 24.02.2023 року № 4218/7/99-00-07-05-02-07 надано інформацію про виявлені НБУ факти порушення, наданої уповноваженим банком (МФО 320478) у відповідності до Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 року № 7 (зі змінами та доповненнями) на виконання ст.12, ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року № 2473-VIII, про порушення ТОВ «С.А.ЕНЕРДЖІ» строків розрахунків по контракту від 13.12.2021 року № 1 (т.1, а.с.184-185).

ГУ ДПС у Кіровоградській області надіслано письмовий запит на підприємство від 14.03.2023 №441/12/11-28-07-05-02 щодо надання письмових пояснень та їх документального підтвердження про взаємовідносини з нерезидентом по зовнішньоекономічному контракту від 13.12.2021 року №1 (дата здійснення операції - 25.01.2022, 26.01.2022 року) (т.1, а.с.211).

Листом від 05.04.2023 року ТОВ «С.А.ЕНЕРДЖІ» надало контролюючому органу відповідь на письмовий запит (т.1, а.с.212).

На підставі направлень від 06.06.2023 року № 1365 та № 1366 виданих Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, посадовими особами контролюючого органу, відповідно наказу Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 30.05.2023 року № 692-п, виданого на підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1. ст. 20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст.78 та п.п. 69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ (із змінами та доповненнями), проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «С.А.ЕНЕРДЖІ» () з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту від 13.12.2021 року № 1 (дата здійснення операції - 25.01.2022, 26.01.2022 року) за період з 25.01.2022 року по 14.06.2023 року (т.1, а.с.186-188).

За результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 21.06.2023 № 4869/11-28-07-05/38693108 (т.1, а.с.196-207).

Згідно акту перевірки посадовими особами контролюючого органу встановлено порушення позивачем ч.1, ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VІІІ (із змінами та доповненнями), з урахуванням п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі - Положення № 5) у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по Контракту № 2011207-001 від 13.12.2021 року укладеному із компанією - нерезидентом RECOM ITALIA SRL у сумі 441 809,22 Євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 141 день та у сумі 820 502,84 Євро із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків на 140 днів.

У зв`язку із неможливістю вручити акт перевірки уповноваженій особі ТОВ «С.А.ЕНЕРДЖІ» його примірник направлено засобами поштового зв`язку на юридичну адресу позивача (т.1, а.с.195, 209-210).

На підставі висновків акту перевірки 17 липня 2023 року ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення рішення №5 яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (пеню) в розмірі 21 126 310,42 грн. (т.1, а.с.189-192).

13 грудня 2021 року між резидентом товариством з обмеженою відповідальністю «С.А. ЕНЕРДЖІ» та нерезидентом RECOM ITALIA SRL (Італія) укладено контракт № 1, згідно якого RECOM ITALIA SRL (Продавець) взяло на себе зобов`язання продати, а ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» (Покупець) купити сонячні фотогальванічні модулі RCM-640-SDМТ під торговою маркою «RECOM» (Товар), асортимент, ціна, кількість товару, строк та умови поставки вказані в Специфікації, яка є невід`ємною частиною Контракту. Загальна ціна товару по Контракту складає 1 262 312,06 Євро. Умови поставки та умови оплати розуміються як такі: СІР Одеса - порт (INCOTERMS 2020) для морських перевезень. Покупець повинен сплатити передоплату у розмірі 35% від загальної суми Контракту, яка має бути зарахована на банківський рахунок Продавця протягом трьох тижнів з дати підписання Контракту. Балансовий платіж 65% сплачується протягом трьох робочих днів після отримання копії ВL (пункти 1.1., 2.1., 3.1. Контракту) (т.1, а.с.34-38).

Всього сума Контракту становить 1 262 312,06 євро (еквівалент в гривні 40 668 103, 30).

На виконання умов Контракту №1 від 13.12.2021 року ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» перерахувало нерезиденту RECOM ITALIA SRL попередню оплату, зокрема, 25 січня 2022 року в розмірі 441 809, 22 євро (еквівалент в гривні 14 164 138,51), 26 січня 2022 року в розмірі 820 502,84 євро (еквівалент в гривні 26 503 964,79).

Згідно з умовами Специфікації, Продавець повинен був поставити Товар Покупцю до 12 календарного тижня 2022 року, тобто до 26 березня 2022 року (т.1, а.с.29-40).

23 лютого 2022 року між резидентом ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» та між нерезидентом RECOM ITALIA SRL (Італія) укладено Контракт № 1, згідно з яким RECOM ITALIA SRL (Продавець) зобов`язується продати, а ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС»(Покупець) зобов`язується купити сонячні фотогальванічні модулі RCM-640-SDМТ під торговою маркою «RECOM». Асортимент, ціна, кількість товару, строк та умови поставки вказані в Специфікації, яка є невід`ємною частиною Контракту. Загальна ціна товару по Контракту складає 1 262 312, 06 Євро (т.1, а.с.50-53).

Умови поставки та умови оплати розуміються як такі: ЕХW Роттердам митний склад (INCOTERMS 2020). Покупець повинен провести оплату за товар у розмірі 100% в строк до 23.02.2023 року.(пункти 1.1., 2.1., 3.1. Контракту).

27 липня 2022 року Сторонами по Контракту № 1 підписано додаткову угоду, якою змінено умови поставки з ЕХW Роттердам митний склад на ЕХW Роттердам. Згідно з умовами Специфікації, поставка товару мала відбутись протягом 22-23 календарного тижня 2022 року, тобто в період з 29 травня до 11 червня 2022 року, проте пунктом 4.2. даного Контракту передбачена можливість дострокового відвантаження Товару. Фактично поставка товару до ЕХW Роттердам була здійснена в кінці березня 2022 року (т.1, а.с.58).

18 квітня 2022 року між ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» та ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» укладено договір №18042022 про відступлення права вимоги, за яким ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» (Первісний кредитор) передав ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» (Новий кредитор) право вимоги щодо поставки Товару на суму 1 262 312,06 євро за Контрактом № 1 від 13 грудня 2021 року (пункт 1.1. Договору) (т.1, а.с.41-44).

Згідно пункту 2.1. Договору № 18042022, за відступлення права вимоги за цим Договором, Новий кредитор сплачує Первісному кредитору винагороду у розмірі 1 262 312,06 євро в строк до 31 грудня 2023 року.

18 квітня 2022 року між резидентом ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» та нерезидентом RECOM ITALIA SRL (Італія) було укладено Договір №20220418 про зарахування зустрічних однорідних вимог, згідно з умовами якого сторони, маючи одна до одної зустрічні однорідні вимоги, строк виконання яких настав, дійшли згоди на підставі ст. 601 ЦК України про зарахування зустрічних однорідних вимог, що випливають з Контракту № 1 від 23 лютого 2022 року по якому ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» є боржником, а RECOM ITALIA SRL (Італія) - кредитором, та Контракту №1 від 13 грудня 2021 року, по якому, після підписання договору про відступлення права вимоги №18042022, RECOM ITALIA SRL (Італія) є боржником, а ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» кредитором (т.1, а.с.59-62).

Судом також встановлено, що позивачем до перевірки надано митні декларації оформлені в режимі типу ІМ40, де «Відправником» виступає BS Logistics DISTIBUTIN CENTRE HELLEMAN B.V. (згідно доповнень до гр.2 митних декларацій «Відправником» є «RECOM ITALIA SRL»), «Одержувачем» товару є ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» (код 42139215) на підставі яких, здійснена поставка сонячних фотогальванічних елементів зібраних у модуль для отримання електричної енергії, без додаткового обладнання, загально - промислового призначення на загальну суму 1 262 312,06 Євро, по Контракту №1 від 23.02.2022 року, в тому числі: №UА110110/2022/003396 від 15.06.2022 - на суму 97 100,93 євро або 2 968 084,13 грн., №UА110110/2022/003343 від 15.06.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 003 593,94 грн., №UА10110/2022/003344 від 16.06.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 003 593,94 грн., №UА901020/2022/004400 від 05.07.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 598 249,74 грн., №ИА110110/2022/004330 від 27.07.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 632 691,44 грн., №UА10110/2022/004331 від 27.07.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 632 691,44 грн., №UА110110/2022/004355 від 28.07.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 592 394,56 грн., №UА110110/2022/004357 від 28.07.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 592 394,56 грн., №UА110110/2022/004425 від 01.08.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 592 394,56 грн., №UА10110/2022/004426 від 01.08.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 625 408,87 грн., №UА110110/2022/004452 від 01.08.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 625 408,87 грн., №UА110110/2022/004453 від 01.08.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 625 408,87 грн., №UА110110/2022/004454 від 02.08.2022 - на суму 97 100,93 євро або 3 625 374,15 грн.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та доводам сторін, суд дійшов наступних висновків.

Вимогами ч. 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційна, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 62 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Відповідно до пп. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Порядок та підстави для оформлення вказаних запитів контролюючого органу визначені в п.73.3 ст. 73 цього ж Кодексу.

В силу приписів норм п. 78.4 ст. 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Згідно з п. 78.5 ст. 78 ПК України допуск посадових осіб контролюючих органі до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

За змістом норм п. 81.1 ст. 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

- копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

- службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Непред`явлення або ненадіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.

При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.

У разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) розписатися у направленні на перевірку посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, який засвідчує факт відмови. У такому випадку акт про відмову від підпису у направленні на перевірку є підставою для початку проведення такої перевірки.

Як зазначено в наказі від 30.05.2023 №692-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» (код за )», перевірка проведена на підставі пп.78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України.

При цьому в матеріалах справи наявний письмовий запит ГУ ДПС у Кіровоградській області від 14.03.2023 вих. №441/12/11-28-07-05-02 разом із доказами вручення такого платнику податків (позивачу). Вказаний письмовий запит оформлений із дотриманням вимог п. 73.3 ст. 73 ПК України, зауважень щодо його змісту та підстав для направлення позивачем у позовній заяві не заявлено.

Надсилання останнього передувало прийняттю Наказу від 30.05.2023 з питання призначення документальної позапланової виїзної перевірки. Проаналізувавши лист-відповідь ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» на запит ГУ ДПС у Кіровоградській області дійшло попереднього висновку, що наданими на той час поясненнями та документами отримана від НБУ інформація про можливі порушення позивачем вимог валютного законодавства не спростовується, що свідчить про виникнення підстав для ініціювання проведення документальної позапланової перевірки за пп.78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України.

Враховуючи викладене, суд не вбачає в діях відповідача порушень вимог ПК України в ході призначення документальної позапланової виїзної перевірки, яка проведена з відома директора ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ», який, отримавши копію наказу від 30.05.2023 №692-п та будучи ознайомленим із направленням на проведення перевірки, не заперечував проти проведення зазначеної перевірки та допустив посадових осіб податкового органу до її проведення.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, висловленій у постановах від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18, від 28.07.2023 у справі № 580/3888/22 незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

На переконання суду, позивачем не наведено належних обґрунтувань порушення контролюючим органом вимог законодавства під час проведення такої перевірки, які тягнуть протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, прийнятого за наслідками такої перевірки.

З огляду на наведені висновки суд вважає за необхідне надати також правову оцінку висновкам акта перевірки по суті виявлених правопорушень.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIIІ (далі також - Закон №2473-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення (частина 8 статті 16 Перехідні положення Закону №2473-VIII).

За правилами частини 3 статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Приписами частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

За судовою практикою (зокрема, наведених правових позицій Верховного Суду у постановах від 31.01.2020 у справі № 1340/3649/18, від 29.12.2021 у справі № 826/17678/15 з питання тлумачення норм ч. 4 ст. 6, ч. 1 ст. 14 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.91 N 959-XII, ст.ст. ч. 1 ст. 598, 627, 628 Цивільного кодексу України, статті 203 Господарського кодексу України) залік (або зарахування) зустрічних однорідних вимог контрагентів є одним із законних засобів врегулювання сторонами своїх взаємних зобов`язань. Водночас, для проведення зарахування необхідна сукупність певних умов, а саме: вимоги повинні бути зустрічними (тобто такими, що випливають зі взаємних зобов`язань між двома особами) та однорідними (як правило, йдеться про взаємні вимоги грошових сум в одній і тій самій валюті); має настати строк виконання за всіма зустрічними вимогами. Зарахування є односторонньою операцією, для якої достатньо заяви однієї сторони. Проте, воно може здійснюватися за згодою обох сторін - у разі підписання ними угоди про припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог.

Відповідно, зарахування вважається вчиненим із дати підписання заяви однією стороною або угоди - обома.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що випадки, у яких суб`єктам господарювання забороняється припиняти зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог, мають бути визначені виключно в законах України. Однак, жодних обмежень на використання такого способу розрахунку за зовнішньо-економічними операціями законами України не передбачено.

Таким чином, спеціальними законами, зокрема, Законом №959-XII, Цивільним та Господарським кодексами України не заборонено, а окремими з них - навіть прямо передбачено зарахування зустрічних однорідних вимог як вид припинення зобов`язання за зовнішньоекономічними договорами.

Верховний Суд також зазначив, що чинним законодавством також не заборонено та не обмежено законні форми розрахунків за зовнішньоекономічними операціями, що не передбачають, власне, надходження іноземної валюти на рахунок резидента. При цьому, виконання зобов`язань резидента України перед нерезидентом за зовнішньоекономічним контрактом шляхом зарахування зустрічних грошових вимог за наявності належним чином оформлених документів є підставою для зняття банком із контролю експортно-імпортної операції.

А тому, з урахуванням наведеного, сторони зовнішньоекономічних операцій здійснюючи експортно-імпортні операції, обґрунтовано виходили з того, що законами України передбачено їх право на застосування такої форми розрахунків як зарахування (залік) зустрічних однорідних (грошових) вимог та обґрунтовано виходили з того, що таке право не може бути скасоване підзаконними актами (в даному випадку мається на увазі постанови Правління НБУ щодо порядку зняття валютних операцій з контролю).

Зовнішньоекономічний Контракт №1 був укладений 13.12.2021 року між ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» (Покупець) та Фірмою RECOM ITALIA SRL (Італія) (Продавець). Предметом Контракту № 1 є поставка Товару на умовах, викладених в Специфікаціях, що є невід`ємною його частиною. Відповідно до Специфікації Сторони погодили поставку Товару на загальну суму 1 262 312,06 євро в строк до 26 березня 2022 року.

Позивач оплатив товар на умовах в зазначених в Контракті, про що зазначено в позові вище.

ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» та ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС» було укладено договір №18042022 про відступлення права вимоги, за яким новим покупцем за Контрактом № 1 стало ТОВ «ЕНЕРГОБУД - СПМ ПЛЮС».

З аналізу наведених норм чинного законодавства слідує, що валютним законодавством передбачено можливість зняття експортної операції з контролю (завершення здійснення банком валютного нагляду) через припинення зобов`язань між резидентом і нерезидентом як шляхом їх виконання, так і у разі припинення зобов`язання в інший спосіб, зокрема, відступленням права вимоги та зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності умов, передбачених п.п.6 п.9 та п.п.5 п.10 розділу III Інструкції №7.

Згідно із п. 6, 7 розділу II Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №7, (далі - Інструкція), банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за, зокрема:

- операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;

- імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.

Банк перевіряє операції, не зазначені в підпунктах 1 - 3 пункту 6 розділу II цієї Інструкції, під час настання події (переказу резидентом коштів на користь нерезидента, надходження від нерезидента коштів на користь резидента, отримання реєстру МД за відповідною операцією) і надалі банк не здійснює за ними валютний нагляд щодо дотримання резидентом граничного строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів згідно з вимогами цієї Інструкції.

Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:

1) оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 Реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;

2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Відповідно до вимог п. 9 розділу ІІІ зазначеної Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:

1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);

2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції;

3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 Імпорт, IM-41 Реімпорт, ІМ-51 Переробка на митній території, IM-72 Безмитна торгівля, IM-75 Відмова на користь держави, IM-76 Знищення або руйнування (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД);

4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);

5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором;

6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.

Вимоги підпункту 1 пункту 9 розділу III цієї Інструкції не застосовуються до операцій з експорту, імпорту товарів у разі дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій.

Оскільки зобов`язання, що випливали з Контракту №1 від 13.12.2021 року припинились зарахуванням зустрічних однорідних вимог, обов`язок при проведенні імпортної операції забезпечити надходження товару у законодавчо визначені терміни у ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» був відсутній.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що згідно з абз.11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

- порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

- відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

- порушення вимог законодавства в частині:

- обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

- цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

- обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

- здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

- здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

- порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: «пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Згідно підпункту 14.1.39. пункту 14.1. статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до норм п. п. 54.3.3. п. 54.3. статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема його стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Відтак, суд доходить висновку, пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, з 01.01.2021 (дата набрання чинності Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX) є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162. пункту 14.1. ст.14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абз.11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, який передбачає, що протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Застосовуючи наведений висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, суд вказує на відсутність у контролюючого органу підстав для нарахування Товариству у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Отже, під час розгляду даної адміністративної справи суд доходить висновку про безпідставність нарахування ТОВ «С.А. ЕНЕРДЖІ» пені та, як наслідок, наявність обґрунтованих підстав для визнання протиправним та скасування спірного податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття рішення про коригування митної вартості товарів і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

У процесі розгляду справи не виявлено інших фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відтак, підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з цим позовом позивач сплатив судовий збір у сумі 26840,00 грн. (т.1, а.с.170), який підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позовні задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №5 від 17 липня 2023 року, яким накладено штрафні санкції (пеню) в розмірі 21 126 310,42 грн.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "С.А. Енерджі" () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області () судовий збір у сумі 26840,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. ХИЛЬКО