Справа № 460/2570/24
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 травня 2024 року м. Рівне №460/2570/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області та Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі відповідач 1) та Головного управління ДПС у Хмельницькій області (далі відповідач 2), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати:

податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області від 14.02.2024 №1493/;

податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 15.02.2024 № та №.

Виклад позиції позивача.

Позивач зазначає, що Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області проведена фактична перевірка магазину, де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 , за результатами якої складений Акт фактичної перевірки. Вказує, що фактична перевірка проведена з порушеннями процедури: відсутність підстав для призначення перевірки; наказ про призначення фактичної перевірки оформлений з порушеннями норм Податкового кодексу України не зазначено підстави проведення перевірки та не зазначено суб`єкта підприємницької діяльності, діяльність якого підлягала перевірці. На підставі Акта фактичної перевірки відповідачем 1 винесене податкове повідомлення-рішення №1493/, яким застосовані штрафні санкції у розмірі 32194,00 грн за порушення пунктів 1, 2, 12 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Позивач вважає таке рішення протиправним, оскільки відповідальність у порядку статті 20 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не застосовується до фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння). На підставі Акта перевірки Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області винесені податкові повідомлення-рішення від 15.02.2024 № та №, якими застосовані штрафні санкції за продаж рідини, що використовується в електронних сигаретах, без наявності ліцензії та без марки акцизного податку. Позивач зазначає, що такі рішення є протиправними, оскільки товар, що був реалізований, не є підакцизним. Просив задовольнити позов повністю.

Виклад заперечень відповідача 1.

Відповідач 1 зазначає, що перевіркою встановлено порушення порядку обліку товарно-матеріальних цінностей за місцем їх реалізації, а саме до перевірки не надано документи (в паперовій або електронній формі), які підтверджують облік та походження товарів, що знаходились на момент перевірки у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 шляхом постійного внесення до Форми ведення обліку товарних запасів інформації про надходження та вибуття товарів на підставі первинних документів. Складено відомість про результати перевірки щодо повноти оприбуткування залишків товарно-матеріальних цінностей (технічно-складних пристроїв та підакцизних товарів рідин, що використовуються в електронних сигаретах) на загальну суму 31831,00 грн. відповідач 1 зазначає, що до позивач підлягає притягненню до відповідальності у порядку статті 20 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» за допущення порушення пункту 12 статті 3 Закону, оскільки не можуть бути платниками єдиного податку першої - третьої груп суб`єкти господарювання (юридичні особи та фізичні особи - підприємці), які здійснюють виробництво, експорт, імпорт, продаж підакцизних товарів. У даному випадку позивач здійснював продаж підакцизних товарів, тому мав обов`язок перейти на сплату інших податків і зборів, визначених Податковим кодексом України, проте цього не зробив. Тому оскаржуване рішення №1493/ є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Виклад заперечень відповідача 2.

Відповідач 2 зазначає, що за результатами фактичної перевірки, яка проведена на підставі та у спосіб, що визначені нормами чинного законодавства, винесені податкові повідомлення-рішення від 15.02.2024 № та №, якими застосовані штрафні санкції за продаж рідини, що використовується в електронних сигаретах, без наявності ліцензії та без марки акцизного податку. Відповідач 2 зазначає, що реалізований товар безумовно є підакцизним товаром, тому відповідно до Закону позивач мав обов`язок отримати відповідну ліцензію на роздрібну торгівлю тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, проте цього не зробив, а товар, що був реалізований, не мав марки акцизного податку. Вказане є підставою для притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності відповідно до статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального». Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Ухвалою суду від 11.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 10.04.2024 клопотання Головного управління ДПС у Хмельницькій області про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання залишене без задоволення.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності та з`ясувавши всі обставини, які мають правове значення для вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 пройшла процедуру державної реєстрації, а відтак набула правового статусу суб`єкта господарювання в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» №755-IV від 15.05.2003; зареєстрована за податковою адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; види діяльності: 47.54 Роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах (основний), 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, 47.78 Роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, 74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, 95.29 Ремонт інших побутових виробів і предметів особистого вжитку, 96.09 Надання інших індивідуальних послуг.

Відповідно до відомостей ЄДРЮОФОПГФ ОСОБА_1 була зареєстрована як фізична особа підприємець у період з 20.09.2023 по 25.03.2024 (підстава: власне рішення).

Керівником Головного управління ДПС у Хмельницькій області винесений Наказ «Про проведення фактичної перевірки» від 23.01.2024 №296-П, яким постановлено провести фактичну перевірку магазину «Smo King» за адресою: Хмельницька область, місто Славута, вулиця Ярослава Мудрого, 62, з 24 січня 2024 року тривалістю 10 діб; період діяльності, що перевіряється: згідно статті 102 Податкового кодексу України (далі Наказ №296-П).

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області сформовані Направлення на перевірку від 23.01.2024 №426 та №427.

За результатами перевірки Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області складений Акт фактичної перевірки від 25.01.2024 №1173/22-01-07-05/ (далі Акт перевірки), яким установлено порушення:

встановлено факт реалізації рідини для електронних сигарет «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) без марок акцизного податку за ціною 150,00 грн продавцем консультантом ОСОБА_2 шляхом переказу коштів на картковий рахунок останнього за № НОМЕР_2 ; дану контрольно-розрахункову операцію здійснено 24.01.2024 року об 10 год 06 хв. Розрахунковий документ встановленого зразка (фіскальний чек) не роздруковано (не сформовано) та не надано; лише 24.01.2024 суб`єктом подано Заяву за формою 1-ПРРО про реєстрацію ПРРО скайсервіс (ФН), яку прийнято ДПС України о 12 год 30 хв через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності»;

не забезпечено можливість проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів, чим порушено вимоги Постанови КМ України №894 від 29.07.2022 «Про встановлення строків, до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)». Станом на 10 год. 15 хв. 24.01.2024 на місці проведення розрахунків у магазині «Smoking» знаходяться готівкові кошти в сумі 142,00 грн., які не проведено через реєстратор розрахункових операцій/ПРРО;

встановлено факт не ведення, в порядку встановленому законодавством, обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, реалізація товарів на які відсутні документи (накладні на придбання), які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті) на загальну суму 31831,00 грн;

встановлено факт реалізації рідини для електронних сигарет «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 150,00 грн, де здійснює свою діяльність ФОП ОСОБА_1 без відповідної ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах.

На підставі Акта перевірки контролюючими органами винесені податкові повідомлення-рішення:

№1493/ від 14.02.2024, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 32194,00 грн (далі ППР №1493/) за порушення пунктів 1, 2, 12 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»; на підставі пункту 1 статті 17, статті 20 Закону застосовані штрафні санкції на загальну суму 32194,00 грн, а саме: 150,00 грн (100% вартості проданих з порушенням товарів (робіт послуг) за порушення вчинене вперше); 213,00 грн (142,00 грн х 150%) за кожний наступний факт непроведення розрахункової операції через РРО /ПРРО та без видачі відповідного розрахункового документа; 31831,00 грн (31831,00 грн х 100%) за здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку за місцем реалізації та зберігання;

№ від 15.02.2024, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 17000,00 грн (далі ППР №) порушення статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», а саме роздрібна торгівля тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності ліцензій, та на підставі частини 2 статті 17 Закону;

№ від 15.02.2024, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 17000,00 грн (далі ППР №) порушення статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», а саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, та на підставі частини 2 статті 17 Закону.

Позивач вказує, що оскаржувані ППР по суті виявлених порушень є безпідставними, та посилається на порушення відповідачем 2 порядку призначення та проведення фактичної перевірки.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).

У постанові Верховного Суду від 23.11.2023 у справі справа №160/7797/23 (адміністративне провадження № К/990/34645/23) зазначено:

«Незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства»;

«Таким чином, колегія суддів зазначає, що оскаржуючи саме наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень (рішень) платник податків може посилатись на порушення порядку проведення такої перевірки, яким судами, поряд із встановленими в ході перевірки порушеннями податкового та/або іншого законодавства, має бути надана правова оцінка»;

«Така правова позиція відповідає завданням та основним засадам адміністративного судочинства, закріпленим у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України».

Позовні вимоги про скасування ППР обґрунтовуються, зокрема, відсутністю підстав для проведення перевірки та порушення процедури проведення фактичної перевірки, тому суд надає правову оцінку таким доводам позивача в першу чергу.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень ППР №1493/ №, №, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 75.1. статті 75 Податкового кодексу України (далі ПК України), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За правилами підпункту 75.1.3. пункту 75.1 статті 75 ПК України, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до пункту 80.1. статті 80 ПК України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Пунктом 80.2. статті 80 ПК України визначено, що фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

80.2.1. у разі коли за результатами перевірок інших платників податків виявлено факти, які свідчать про можливі порушення платником податків законодавства щодо виробництва та обігу підакцизних товарів, здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, та виникає необхідність перевірки таких фактів;

80.2.2. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів;

80.2.3. письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, у тому числі незабезпечення можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, касових операцій, патентування або ліцензування;

80.2.4. неподання суб`єктом господарювання в установлений законом строк обов`язкової звітності про використання реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій, розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, подання їх із нульовими показниками;

80.2.5. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального;

80.2.6. у разі виявлення за результатами попередньої перевірки порушення законодавства з питань, визначених у пункті 75.1.3;

80.2.7. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації.

Позивач вказує, що у тексті Наказу №296-П відсутня інформація, яка свідчила б про наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів, та у зв`язку з якими у контролюючого органу виникає обґрунтована та законодавчо встановлена необхідність для здійснення належного податкового контролю; у Наказі №296-П відсутні будь-які посилання на конкретні підстави призначення перевірки, окрім звичайного посилання на норми, що регулюють питання призначення перевірки, а саме ст. 20, 61, 62, пп. 75.1.3 п.75.1 ст.75 та пп. 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України.

Судом установлено, що у Наказі №296-П міститься посилання на такі норми ПК України: пп. 20.1.10 п. 20.1 ст. 20; п. 75.1 ст. 75; пп. 80.2.3, 80.2.5, 80.2.7 п. 80.2 ст. 80; пп.69.2 п. 69 підрозділу 10 ПК України.

Отже, Наказ №296-П містить посилання на підпункти статті 80 ПК України, які є підставами для проведення фактичної перевірки:

80.2.3. письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, у тому числі незабезпечення можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, касових операцій, патентування або ліцензування;

80.2.5. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального;

80.2.7. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації.

Щодо підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України «у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального», суд зазначає, що з аналізу даної норми слідує, що здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального є самостійною підставою з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання за умови дотримання процедурних питань (прийняття наказу, вручення наказу, направлень, пред`явлення службових посвідчень) та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства.

В даному випадку достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин, зокрема і у сфері виробництва та обігу пального.

Тобто, норма зазначеного вище підпункту дозволяє проведення фактичної перевірки, у тому числі на виконання функцій контролюючого органу, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, які в силу приписів статті 16 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» від 19.12.1995 №481/95-ВР (далі Закон №481/95-ВР), покладені на відповідача 2.

Відповідні функції контролю передбачені також і підпунктами 19-1.1.1, 19-1.1.14, 19-1.1.16, 19-1.1.17, 19-1.1.54. пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, зокрема контролюючі органи виконують такі функції: проводять відповідно до законодавства перевірки платників податків; здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального; проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального; здійснюють інші функції, визначені законом.

Отже контролюючий орган має право на проведення фактичної перевірки з підстав здійснення функцій контролю, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Зазначений висновок узгоджується із правовими позиціями, висловленими в постановах Верховного Суду від 20.07.2023 у справі № 520/5288/21, від 06.04.2023 у справі №440/14765/21, від 12.08.2021 у справі №140/14625/20, від 10.04.2020 у справі №815/1978/18, від 25.01.2019 у справі №812/1112/16, від 07.11.2019 у справі №140/391/19, від 20.03.2018 у справі №820/4766/17, від 22.05.2018 у справі №810/1394/16.

Судом установлено, що фактична перевірка була призначена на підставі підпункту 80.2.3. пункту 80.2 статті 80 ПК України: «письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, у тому числі незабезпечення можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, касових операцій, патентування або ліцензування».

Так, до Головного управління ДПС у Хмельницькій області надійшло звернення покупця від 18.01.2024, в якому зазначено, що перебуваючи проїздом у м. Славута, особа зайшла придбати рідину для електронних сигарет у вейп-шоп під назвою SmoKing за адресою АДРЕСА_1 ; придбавши рідину, особа помітила, що рідина не містить акцизної марки, та на прохання особи чеку не видали; рідина під назвою Chaser-Персик 10; фото додане до звернення.

Тобто, Наказ №296-П містить посилання на відповідні підпункти статті 80 ПК України, які визначають підстави для проведення фактичної перевірки, а відповідачем 2 надана суду копія звернення особи покупця від 18.01.2024.

Тому суд дійшов висновку про наявність у контролюючого органу правових підстав для проведення фактичної перевірки та винесення Наказу №296-П.

Позивач також вказує, що для проведення перевірки обов`язковим є вказівка найменування та реквізити суб`єкта, який перевіряється, проте жоден із реквізитів ФОП ОСОБА_1 не вказаний у наказі ГУ ДПС у Хмельницької області №296-П від 23.01.2024; у наказі про проведення перевірки повинно бути зазначене найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться.

Щодо таких доводів позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 81.1. статті 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

У зверненні покупця від 18.01.2024 про продаж рідини для електронних сигарет без акцизної марки та без чеку було зазначено лише про назву магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та зазначено адресу: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 63.1. статті 63 ПК України, облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Платник податків зобов`язаний стати на облік у відповідних контролюючих органах за основним та неосновним місцем обліку, повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючі органи за основним місцем обліку згідно з порядком обліку платників податків (пункт 63.3 статті 63 ПК України).

Відповідно до пункту 8.1. Розділу VIII «Порядок обліку об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням» Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 №1588 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 р. за № 1562/20300) (далі Порядок №1588), платник податків зобов`язаний повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючий орган за основним місцем обліку у порядку, встановленому цим розділом.

За приписами пункту 8.4. Порядку №1588, повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП подається протягом 10 робочих днів після їх реєстрації, створення чи відкриття до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків.

У повідомленні за формою №20-ОПП надається інформація про всі об`єкти оподаткування, що є власними, орендованими або переданими в оренду.

До початку проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 не подавалося повідомлення за формою №20-ОПП щодо магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , тому у відповідача 2 не було чіткої інформації щодо суб`єкта господарювання, який провадить свою господарську діяльність у цьому магазині.

Така інформація надана лише 24.01.2024 у день проведення фактичної перевірки.

Тому зазначення контролюючим органом у Наказі №296-П інформації щодо об`єкта перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , не свідчить у даному випадку про порушення норм законодавства.

При цьому, суд зазначає, що перевірка проведена за присутності особи, яка здійснювала розрахункові операції продавця консультанта ОСОБА_2 , якому пред`явлені службові посвідчення та направлення на перевірку, що вбачається зі змісту направлень.

Відповідно до пункту 80.5. статті 80 ПК України, допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

За правилами пункту 81.1. статті 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Непред`явлення або ненадіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.

У даному випадку продавець магазину допустив посадових осіб контролюючого органу до проведення фактичної перевірки.

Позивач також вказує, що перевірка була проведена без присутності ФОП ОСОБА_1 , а акт був підписаний продавцем, відтак вказівка на відсутність у позивача зауважень до акту не відповідає дійсності.

Щодо таких доводів позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 80.10. статті 80 ПК України, порядок оформлення результатів фактичної перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.5. статті 86 ПК України, акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).

Підписання акта (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.

Зі змісту Акта перевірки вбачається, що примірник акта отриманий продавцем магазину.

За правилами пункту 86.7. статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Судом установлено, що позивач подавав до контролюючого органу письмові заперечення на Акт перевірки від 12.02.2024.

При цьому, такі письмові заперечення позивач подав не до Головного управління ДПС у Хмельницькій області (органу, який проводив фактичну перевірку та яким складений Акт перевірки), а до Костопільської державної податкової інспекції ГУ ДФС у Рівненській області.

Листом від 13.02.2024 відповідач 1 Головне управління ДПС в Рівненській області повідомив позивача про перенаправлення заперечень до належного органу ГУ ДПС у Хмельницькій області.

У графі «4.1. Зауваження до акта перевірки» Акта перевірки зазначено «Немає».

Такий запис здійснений продавцем магазину.

Суд зазначає, що наявність запису у графі «4.1. Зауваження до акта перевірки» Акта перевірки не свідчить про відсутність зауважень, оскільки норми ПК України визначають право подати відповідні письмові заперечення на акт перевірки після його складення.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду у постанові від 22.05.2020 у справі №825/2328/16, порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі можливе порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що у відповідності до практики Європейського суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки можливим процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Водночас під час розгляду цієї справи судом не встановлено таких порушень процедури прийняття Наказу №296-П чи процедури проведення фактичної перевірки та оформлення Акта перевірки, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про притягнення позивача до відповідальності.

Отже, суд не знаходить підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваних ППР у зв`язку з процедурними порушеннями (на думку позивача) при проведенні фактичної перевірки.

Зазначене вище свідчить про те, що оцінка оскаржуваним ППР повинна надаватися судом по суті встановлених під час проведення перевірки порушень.

Щодо ППР №1493/ від 14.02.2024, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 32194,00 грн за порушення пунктів 1, 2, 12 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»; на підставі пункту 1 статті 17, статті 20 Закону застосовані штрафні санкції на загальну суму 32194,00 грн, а саме: 150,00 грн (100% вартості проданих з порушенням товарів (робіт послуг) за порушення вчинене вперше); 213,00 грн (142,00 грн х 150%) за кожний наступний факт не проведення розрахункової операції через РРО /ПРРО та без видачі відповідного розрахункового документа; 31831,00 грн (31831,00 грн х 100%) за здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку за місцем реалізації та зберігання, суд зазначає таке.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі, є Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР).

Відповідно до пунктів 1, 2, 12 статті 3 Закону №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги;

12) вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Оскаржуваним ППР №1493/ застосовані штрафні санкції, зокрема: 150,00 грн (100% вартості проданих з порушенням товарів (робіт послуг) за порушення вчинене вперше); 213,00 грн (142,00 грн х 150%) за кожний наступний факт не проведення розрахункової операції через РРО /ПРРО та без видачі відповідного розрахункового документа.

Йдеться про порушення пунктів 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Актом перевірки встановлено, факт реалізації рідини для електронних сигарет «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) без марок акцизного податку за ціною 150,00 грн продавцем консультантом ОСОБА_2 шляхом переказу коштів на картковий рахунок останнього за № НОМЕР_2 ; дану контрольно-розрахункову операцію здійснено 24.01.2024 року об 10 год 06 хв. Розрахунковий документ встановленого зразка (фіскальний чек) не роздруковано (не сформовано) та не надано; лише 24.01.2024 суб`єктом подано Заяву за формою 1-ПРРО про реєстрацію ПРРО скайсервіс (ФН), яку прийнято ДПС України о 12 год 30 хв через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності»;

не забезпечено можливість проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів, чим порушено вимоги Постанови КМ України №894 від 29.07.2022 «Про встановлення строків, до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)». Станом на 10 год. 15 хв. 24.01.2024 на місці проведення розрахунків у магазині «Smoking» знаходяться готівкові кошти в сумі 142,00 грн., які не проведено через реєстратор розрахункових операцій/ПРРО.

Відповідно до пункту 80.4. статті 80 ПК України, перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

В Акті перевірки (продовження п. 2.2.13) зазначено, що перед початком фактичної перевірки в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 здійснено контрольну розрахункову операцію та придбано рідину для електронних сигарет Octobar Raspberry Frost (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) без марки акцизного податку за ціною 150,00 грн.

Відповідно до підпункту 14.1.56-3. пункту 14.1 статті 14 ПК України, електронна сигарета - виріб, який може бути використаний для споживання (вдихання) парів, що утворюються внаслідок нагрівання компонентами такого виробу рідин, що містять або не містять нікотин. Електронні сигарети можуть бути одноразовими або багаторазовими

Рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, використовуються для створення пари в електронних сигаретах та містяться, зокрема, в картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях (підпункт 14.1.56-4 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

За правилами підпункту 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України, маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою, пачку (упаковку) тютюнового виробу чи ємність (упаковку) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Відповідно до пункту 215.1 статті 215 ПК України, до підакцизних товарів належать, зокрема, рідини, що використовуються в електронних сигаретах.

За приписами пункту 226.1 статті 226 ПК України, у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою, пачці (упаковці) тютюнового виробу чи ємності (упаковці) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів (пункт 226.2 статті 226 ПК України).

Відповідно до пункту 23 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251, на тютюнові вироби, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марки наклеюються:

на пачки сигарет та цигарок серійного виробництва, сигар, сигарил, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням, а також цигарок, упакованих у сувенірні коробки (незалежно від їх розміру), - у такій спосіб, щоб марки обов`язково розривалися під час відкривання;

на тютюнові вироби в упаковці, що підлягає обгортанню у поліпропіленову плівку, - під плівку;

на ємності (упаковки) з рідиною, що використовуються в електронних сигаретах, - у такий спосіб, щоб марки обов`язково розривалися під час відкривання.

Отже, рідини, що використовуються в електронних сигаретах, підлягають маркуванню марками акцизного податку, яке здійснюється з урахуванням вимог статті 226 ПК України та Положення №1251.

Факт продажу рідини для електронних сигарет Octobar Raspberry Frost (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) без марки акцизного податку за ціною 150,00 грн підтверджено матеріалами справи та зафіксовано в Акті перевірки.

При цьому, позивач не спростовує висновків Акта перевірки у цій частині.

Продавець ОСОБА_2 у письмових поясненнях зазначив: працюю на посаді продавця-консультанта у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 з грудня 2023 року. До моїх посадових обов`язків входить реалізація рідин, що використовуються в електронних сигаретах…. Сьогодні 24.01.2024 року приблизно об 10-06 год мною було реалізовано рідину до електронної сигарети, а саме «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг), оплату отримав шляхом переказу коштів на банківську картку…».

Також установлено, що станом на 10 год. 15 хв. 24.01.2024 на місці проведення розрахунків у магазині «Smoking» знаходяться готівкові кошти в сумі 142,00 грн., які не проведено через реєстратор розрахункових операцій/ПРРО.

Відповідно до статті 2 Закону 265/95-ВР:

реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для виконання платіжних операцій. До реєстраторів розрахункових операцій належать: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахункова операція приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.2022 №894 установлено, що торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги), включаючи товари (послуги), реалізація (надання) яких здійснюється дистанційно:

1) з 1 січня 2023 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення понад 25 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

2) з 1 січня 2024 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення від 5 до 25 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

3) з 1 січня 2025 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення менше ніж 5 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

4) з 1 січня 2026 р. - торговці - фізичні особи - підприємці - платники єдиного податку першої групи, торговці, які здійснюють торгівлю з використанням торгових автоматів, виїзну (виносну) торгівлю, продаж власноручно вирощеної або відгодованої продукції.

З матеріалів справи слідує, що в магазині відсутній реєстратор розрахункових операцій.

Зазначене свідчить про порушення позивачем вимог статті 3 Закону 265/95-ВР.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону 265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Тому, застосування до позивача штрафних санкцій у порядку пункту 1 статті 17 Закону 265/95-ВР за порушення пунктів 1 та 2 статті 3 Закону 265/95-ВР є правомірним та обґрунтованим.

Щодо ППР №1493/ в частині застосування штрафних санкцій у розмірі 31831,00 грн (31831,00 грн х 100%) здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку за місцем реалізації та зберігання, суд зазначає таке.

Актом перевірки установлено факт не ведення, в порядку встановленому законодавством, обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, реалізація товарів на які відсутні документи (накладні на придбання), які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті) на загальну суму 31831,00 грн.

В Акті перевірки вказано, що до перевірки не надано документи (у паперовій чи електронній формі), які підтверджують облік товарів, які на момент перевірки знаходяться в магазині, шляхом постійного внесення до форми ведення обліку товарних запасів інформації про надходження та вибуття товарів на підставі первинних документів.

Відповідно до пункту 12 статті 3 Закону №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

За правилами статті 20 Закону №265/95-ВР, до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які здійснюють діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Обґрунтовуючи позовні вимоги щодо протиправності оскаржуваного ППР №1493/ в частині застосування штрафних санкцій за порушення пункту 12 статті 3 Закону №265/95-ВР та в частині відповідальності за статтею 20 Закону №265/95-ВР, позивач вказує, що ФОП ОСОБА_1 є платником єдиного податку другої групи, яка не передбачає статус платника ПДВ, що підтверджується Витягом з реєстру платників єдиного податку; діяльності з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння не здійснює; тому до позивача не можуть застосовуватися санкції у порядку статті 20 Закону №265/95-ВР за порушення пункту 12 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Суд відхиляє такі доводи позивача та зазначає наступне.

Зі змісту пункту 12 статті 3 Закону №265/95-ВР вбачається, що обов`язок суб`єктів господарювання вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку, не поширюється на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які здійснюють діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Відповідно до підпункту 3 підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291 ПК України, не можуть бути платниками єдиного податку першої - третьої груп суб`єкти господарювання (юридичні особи та фізичні особи - підприємці), які здійснюють виробництво, експорт, імпорт, продаж підакцизних товарів (крім роздрібного продажу паливно-мастильних матеріалів в ємностях до 20 літрів та діяльності фізичних осіб, пов`язаної з роздрібним продажем пива, сидру, пері (без додання спирту) та столових вин).

Підпунктом 14.1.145 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що підакцизні товари (продукція) - товари за кодами згідно з УКТ ЗЕД, на які цим Кодексом встановлено ставки акцизного податку.

Відповідно до абзацу 5 пункту 215.1 статті 215 ПК України до підакцизних товарів відносяться рідини, що використовуються в електронних сигаретах.

Підпунктом 215.3.10. пункту 215.3 статті 215 ПК України передбачено, що для пива, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, реалізованих відповідно до п.п. 213.1.9 і 213.1.14 п. 213.1 ст. 213 цього Кодексу, ставка податку становить 5 відсотків.

Відповідно до підпункту 14.1.56-3. пункту 14.1 статті 14 ПК України, електронна сигарета - виріб, який може бути використаний для споживання (вдихання) парів, що утворюються внаслідок нагрівання компонентами такого виробу рідин, що містять або не містять нікотин. Електронні сигарети можуть бути одноразовими або багаторазовими

Рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, використовуються для створення пари в електронних сигаретах та містяться, зокрема, в картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях (підпункт 14.1.56-4 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 №2899-IV (далі Закон №2899-IV), рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, які використовуються для створення аерозолів (парів) в електронних сигаретах та містяться, зокрема, у картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях.

За правилами підпункту 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України, маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою, пачку (упаковку) тютюнового виробу чи ємність (упаковку) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Суд зазначає, що рідини, які використовуються в електронних сигаретах, у даному випадку є підакцизним товаром; зокрема, факт продажу рідини для електронних сигарет Octobar Raspberry Frost (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) підтверджено матеріалами справи.

Відповідно до підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України, платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки: у разі здійснення видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, або невідповідності вимогам організаційно-правових форм господарювання - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності або відбулася зміна організаційно-правової форми.

Для відмови від спрощеної системи оподаткування суб`єкт господарювання не пізніше ніж за 10 календарних днів до початку нового календарного кварталу (року) подає до контролюючого органу заяву (підпункт 298.2.1 пункту 298.2. статті 298 ПК України).

З матеріалів справи слідує, що позивач не подавав заяву щодо відмови від спрощеної системи у зв`язку зі здійсненням видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, що і було встановлено під час фактичної перевірки.

Тобто позивач здійснював такий вид діяльності, який не допускає можливості перебування на спрощеній системі оподаткування.

Здійснюючи продаж підакцизних товарів (зокрема, рідин, що використовуються в електронних сигаретах) підприємець не може перебувати на спрощеній системі оподаткування І ІІІ групи.

У разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом (пункт 299.11 статті 298 ПК України).

У зв`язку з державною реєстрацiєю припинення пiдприємницької дiяльностi фiзичною особою-пiдприємцем ОСОБА_1 за її рішенням 25.03.2024 в силу закону анульована і реєстрація платника в статусі єдиного податку 25.03.2024, а не з 01.04.2024.

Факт реалізації позивачем підакцизного товару рідини для електронних сигарет, що не узгоджується із статусом платника єдиного податку першої-третьої групи відповідно до приписів статті 291 ПК України, не позбавляє контролюючий орган повноважень прийняти рішення про застосування фінансових санкцій у порядку статті 20 Закону №265/95-ВР.

Тому оскаржуване ППР №1493/ є правомірним та не підлягає скасуванню.

Щодо оскаржуваних ППР №, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 17000,00 грн роздрібна торгівля тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності ліцензій, та №, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 17000,00 грн виробництво, зберігання, транспортування, реалізація фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, суд зазначає наступне.

Актом перевірки встановлено факт реалізації рідини для електронних сигарет «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг) у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , за ціною 150,00 грн, де здійснює свою діяльність ФОП ОСОБА_1 без відповідної ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах; без марки акцизного податку.

За правилами статті 15 Закону №481/95-ВР, роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин, а для малих виробників виноробної продукції алкогольних напоїв без додавання спирту: вин виноградних, вин плодово-ягідних, напоїв медових), тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Вище по тексту судового рішенням судом вже надано правову оцінку щодо наявності у реалізованого товару статусу підакцизного, тому, здійснюючи роздрібну торгівлю рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, позивач мав отримати в установленому законом порядку відповідну ліцензію.

До перевірки позивач не надав доказів отримання в установленому законом порядку ліцензії на здійснення роздрібної торгівлі рідинами, що використовуються в електронних сигаретах.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №481/95-ВР, за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального, тютюнової сировини посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

За правилами частини другої статті 17 Закону №481/95-ВР, до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі:

оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності ліцензій (крім випадків, передбачених цим Законом), - 200 відсотків вартості отриманої партії товару, але не менше 17000 гривень.

Відповідно до статті 11 Закону №481/95-ВР, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

За правилами частини другої статті 17 Закону №481/95-ВР, до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі:

виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару (продукції), але не менше 17000 гривень.

Тому застосування штрафних санкцій за оскаржуваними ППР № та № (продаж підакцизного товару за відсутності ліцензії та без наявних марок акцизного податку) є правомірним та обґрунтованим.

Позивач зазначає, що відповідно до підпункту 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 ПК України до підакцизних товарів належать тютюнові вироби, тютюн і промислові замінники тютюну за кодами 2401, 2402 10 00 00, 2402 20 90 10, 2402 20 90 20, 2403 згідно з УКТ ЗЕД; нікотин або гліцерин, а тим більше ароматизатор сам по собі в якості підакцизного товару, указана стаття не містить.

Суд відхиляє такі доводи позивача та зазначає, що норми підпункту 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 ПК України визначають перелік підакцизних товарів саме в частині «тютюнові вироби, тютюн і промислові замінники тютюну».

Натомість ставки акцизного податку щодо підакцизних товарів «рідини, що використовуються в електронних сигаретах» (що має місце у даному випадку), регулюються нормами підпункту 215.3.3-1 пункту 215.3 статті 215 ПК України.

Також позивач зазначає, що продаж окремих компонентів чинним законодавством не визначається як підакцизний товар згідно з ПК України та їх реалізація не оподатковується акцизним податком, а також не потребує отримання ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах.

Суд відхиляє такі доводи позивача та зазначає, що Актом перевірки встановлено факт реалізації рідини для електронних сигарет «Octobar Raspberry Frost» (ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг).

Відповідно до підпункту 14.1.56-3. пункту 14.1 статті 14 ПК України, електронна сигарета - виріб, який може бути використаний для споживання (вдихання) парів, що утворюються внаслідок нагрівання компонентами такого виробу рідин, що містять або не містять нікотин. Електронні сигарети можуть бути одноразовими або багаторазовими

Рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, використовуються для створення пари в електронних сигаретах та містяться, зокрема, в картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях (підпункт 14.1.56-4 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

При цьому, ліцензуванню підлягають як ті рідини, що містять нікотин, так і ті, які його не містять.

У даному випадку усі компоненти: ароматизатор 5 ml, гліцерин 5 ml, нікотин 1 ml 500 мг, є підакцизними товарами.

Позивач зазначає, що гліцерин та нікотин як окремі компоненти є у вільному продажі в торгових точках різних спеціалізацій, зокрема в аптеках та марками акцизного податку не обкладаються.

Суд зазначає, що у даному випадку не йдеться про продаж окремих компонентів: нікотин, гліцерин, ароматизатор, як окремих компонентів, які доступні у вільному продажі в торгових точках різних спеціалізацій, зокрема, в аптеках, а про рідини, які виготовлені саме з метою їх використання для електронних сигарет.

Суд також зазначає, що Закон №2899-IV визначає основні принципи та напрями державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів, зниження рівня їх вживання серед населення, обмеження доступу до них дітей, охорони здоров`я населення від шкоди, що завдається їхньому здоров`ю внаслідок розвитку захворювань, інвалідності, а також смертності, спричинених курінням тютюнових виробів чи іншим способом їх вживання.

Відповідно до статті 3 Закону №2899-IV, основними завданнями цього Закону є:

визначення правових і організаційних засад державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів серед дітей і молоді та зменшення вживання тютюнових виробів громадянами з метою зниження ризику розвитку захворювань, втрати працездатності та їхньої передчасної смертності внаслідок куріння тютюнових виробів чи інших способів їх вживання;

визначення повноважень Кабінету Міністрів України, інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення;

посилення державного контролю за безпечністю тютюнових виробів, що виробляються в Україні або ввозяться в Україну, та зменшення токсичності тютюнових виробів шляхом зниження вмісту нікотину, смоли, інших шкідливих для здоров`я людини речовин та інгредієнтів тютюнових виробів, що входять до складу тютюнових виробів і виділяються з тютюновим димом під час їх куріння;

удосконалення профілактичних, просвітницьких заходів, спрямованих на попередження та зменшення куріння тютюнових виробів чи інших способів їх вживання;

сприяння лікуванню залежності від тютюну (нікотинової залежності) осіб, які бажають позбутися шкідливої звички курити тютюнові вироби чи іншим способом їх вживати, та пропаганді здорового способу життя;

забезпечення захисту людини від шкідливого впливу тютюнового диму на робочих і в громадських місцях;

створення економічних, інших умов, що сприятимуть обмеженню куріння тютюнових виробів чи інших способів їх вживання, охороні здоров`я населення, зниженню захворюваності та збільшенню тривалості життя людини;

забезпечення інформування населення про ризики та шкідливі наслідки для здоров`я людини куріння тютюнових виробів чи інших способів їх вживання незалежно від віку людини і стану її здоров`я;

встановлення засад відповідальності за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.

Тому оскаржувані ППР № та № є правомірними, обґрунтованими, та такими, що не підлягають скасуванню.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачами доведено правомірність оскаржуваних рішень ППР в порядку статті 77 КАС України, а тому заявлені позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Питання щодо розподілу судових витрат у порядку статті 139 КАС України не підлягає вирішенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Рівненській області (вулиця Відінська, 12, місто Рівне, 33023; код ЄДРПОУ ВП 44070166) та Головного управління ДПС у Хмельницькій області (вулиця Пилипчука, 17, місто Хмельницький, 29001; код ЄДРПОУ ВП 44070171) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 01 травня 2024 року

Суддя К.М. Недашківська