Справа № 380/20667/23
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2024-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

01 травня 2024 рокусправа № 380/20667/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

за участю:

секретар судового засідання Шийович Р.Я.,

від позивача не прибув,

від відповідача ОСОБА_1 ,

розглянув у підготовчому засіданні питання строку звернення до суду у адміністративній справі за позовом Фермерського господарства «МАРІ ҐОЛД» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Фермерське господарство «МАРІ ҐОЛД» (далі позивач, ФГ «МАРІ ҐОЛД») з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач 1, ГУ ДПС у Львівській області), Державної податкової служби України (далі відповідач 2, ДПС України), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення №3636517/41657798 від 11.01.2022 комісії Головного управління ДПС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про відмову в реєстрації податкової накладної №50 від 08.12.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №50 від 08.12.2021 подану ФГ «МАРІ ҐОЛД», за датою її подання.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою суду від 06.09.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін; строк звернення до адміністративного суду з позовом поновлено /Т.1, арк.спр.246-247/.

Відповідач проти задоволення позову заперечив повністю, з підстав викладених у відзиві /Т.ІІ, арк.спр.1-4/.

Також, представник відповідача подав заяву про залишення позову без розгляду /Т.ІІ, арк.спр.11-14/, з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду. Пояснив, що оскільки позивач скористався процедурою адміністративного оскарження рішення ГУ ДПС у Львівській області та рішення за результатами розгляду скарги прийнято ДПС України 10.02.2022 (надіслане позивачу в електронний кабінет 11.02.2022), строк звернення до суду становить 3 місяці, та закінчився ще 11.05.2022. Також, вказав що позивачем не надано жодних доказів про призупинення своєї діяльності та доказів, що підтверджують перебування голови та працівників на лікування. Покликання представника позивача на саме лише введення воєнного стану на території України не може також визнаватися безумовною причиною поважності пропуску строку звернення до суду, а рішення за результатами розгляду скарги прийняте ще до введення воєнного стану.

Ухвалою суду від 29.02.2024 вирішено питання про продовження розгляду справи за правилами загального позовного провадження /Т.ІІ, арк.спр.47/.

Представник позивача подав заперечення на заяву про залишення позову без розгляду /Т.ІІ, арк.спр.43-45/. У запереченні вказав, що до позовної заяви долучена заява про поновлення строку звернення до суду, яка розглянута при відкритті провадження у справі та задоволена.

У судовому засідання представник відповідача підтримав заяву про залишення позову без розгляду. Представник позивача підтримав заяву про поновлення строку звернення до суду та заперечення на заяву представника відповідача. Також, просив надати час для подання додаткових доказів, що підтверджують поважність пропуску строків.

Ухвалою суду від 03.04.2024 після відкриття провадження у справі позовну заяву залишено без руху /Т.ІІ, арк.спр.66-67/.

Ухвалу суду позивач отримав 05.04.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа /Т.ІІ, арк.спр.69/. Тому, десятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви минув.

На момент розгляду справи позивач недоліки позовної заяви не усунув; участь уповноваженого представника в підготовчому засіданні не забезпечив.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом, суд керується таким.

Згідно частин 1, 2 та 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до адміністративного суду з позовами у спорах за участю суб`єктів владних повноважень з приводу проведення аналізу ефективності здійснення державно-приватного партнерства та позовами у спорах, що виникають у зв`язку з проведенням та/або визначенням результатів конкурсу з визначення приватного партнера та концесійного конкурсу, встановлюється тримісячний строк з дня, коли особа дізналася або мала дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі ПК України).

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПУ України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

Проте судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду за результатами розгляду справи №640/20468/18 у постанові від 11.10.2019 відступила від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах у частині того, що положення пункту 56.18 статті 56 ПК України є спеціальними щодо приписів статті 122 КАС України та сформулювала такий правовий висновок.

Із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною 4 статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження, оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

З огляду на викладені висновки та враховуючи те, що на спірні рішення контролюючого органу про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних позивачем було подано скаргу до комісії вищого рівня, слід виснувати, що строк звернення до суду з цим позовом становить три місяці з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу.

Із змісту позовної заяви та доказів у справі суд з`ясував, що позивач оскаржив рішення комісії ГУ ДПС у Львівській області від 11.01.2022. Рішення за результатами розгляду скарги прийнято ДПС України 10.02.2022. Тримісячний строк звернення до суду сплинув 11.05.2022, проте позовна заява надійшла до суду 04.09.2023.

Позивач не заперечує факт пропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом та до позовної заяви долучив заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строків представник позивача вказав, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який надалі продовжено.

Рада суддів України 24.02.2022 прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку РФ, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Судам, зокрема, рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Крім того, Верховний Суд в Огляді «Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан» від 04.03.2022 зауважив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків

Також, рішенням Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 для всіх суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, Торгово-промислова палата засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України форс-мажорними обставинами (обставини непереборної сили) та підтвердила, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Крім цього, представник позивача вказав, що голова та працівники підприємства з червня по грудень 2022 року тривалий час перебували на лікуванні. Також, зазначив, що ФГ «МАРІ ҐОЛД» знаходиться в Яворівському районі Львівської області, на території якого розташована значна кількість об`єктів цивільної та військової інфраструктури. З огляду на викладене, у працівників підприємства не було можливості систематично відвідувати робочі місця протягом тривалого часу. Додатково вказав, що у зв`язку з постійними обстрілами території України тривалий час існували перебої з електропостачанням, Інтернет та телефонним зв`язком.

З огляду на викладене суд зазначає таке.

Верховний Суд у постановах від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 16.02.2023 у справі №640/7964/21, від 28.02.2023 у справа №400/6312/21 та від 20.04.2023 у справі №560/12377/21 вказав, що сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на права та обов`язки позивача.

Суд зауважує, що неналежна організація процесу із подання позову з боку відповідальних осіб позивача, виникнення організаційних складнощів у юридичної особи для своєчасного подання позову є суб`єктивною причиною, а негативними наслідками, які настали у зв`язку з такою причиною та певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі №640/20314/20, досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

З огляду на викладене, суд вважає необґрунтованими посилання позивача на введення на території України воєнного стану, оскільки до суду не подано жодних доказів, які підтверджують, що в період з січня 2022 по дату звернення до суду (04.09.2023) підприємство не могло здійснювати (не здійснювало) свою діяльність.

Аналогічний висновок також викладено в постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі №560/12377/21 та від 02.03.2023 у справі №127/28981/21.

Суд також зауважує, що ФГ «МАРІ ҐОЛД» зареєстроване у Яворівському районі Львівської області, де не проводяться активні бойові дії. Покликання представника позивача на обставини щодо ракетних обстрілів інфраструктури, як причини пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні обставини, які є об`єктивно непереборними та такими, що перешкоджали зверненню до суду, не можуть бути визнані судом поважними.

Доводи представника позивача про неможливість подання позовної зави у зв`язку із хворобою голови та інших працівників підприємства з червня по грудень 2022 року суд не бере до уваги, оскільки такі перебували в закладі охорони здоров`я у різний час та вже після спливу трьохмісячного строку звернення до суду. Крім цього, доказів перебування на стаціонарному лікуванні згаданих працівників суду не надано.

Слід звернути увагу, що відповідно до ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 13.07.2023 позивач уклав договір з адвокатом 01.07.2023. Позовна заява підписана адвокатом 01.09.2023 та надійшла до суду 04.09.2023, а не в серпні 2023 як про це вказує представник позивача у заві про поновлення строку звернення до суду. Тобто, позивач пропустив строк звернення до суду більше як на один рік.

Отже, викладені представником позивача обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду з позовом у цій справі, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду. Суд дійшов висновку, що позивач звернувся з пропуском строку і ним не наведено поважних причин, які стали перешкодою для звернення до суду у встановлений строк.

Відповідно до частини 4 статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, оскільки позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та не усунув недоліки позовної заяви, відповідно до ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суд залишає таку без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 241-243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд,-

у х в а л и в :

1. Позовну заяву Фермерського господарства «МАРІ ҐОЛД» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

2. Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 02.05.2024.

Суддя Кравців Олег Романович