Справа № 440/17758/23
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/17758/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бойка С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання - Проскурні Я.О.,

представника позивача - Фурайди Н.І.,

представника позивача - Ставицької І.Б.,

представника відповідача - Анісімова Д.Д.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанови та розпорядження,-

ВСТАНОВИВ:

30 листопада 2023 року Акціонерне товариство «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови від 25.08.2023 №1560 «Про накладення штрафу на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» та розпорядження від 25.08.2023 №233-р «Про усунення порушень АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що посилання НКРЕКП у пункті 1 резолютивної частини оскаржуваної постанови на те, що штраф на АТ «Полтаваобленерго» накладено за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, не відповідає дійсності, оскільки АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» діяло з дотриманням положень Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, Правил роздрібного ринку електричної під час здійснення ліцензованої діяльності АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО». Позивач вказує на те, що у постанові НКРЕКП не наведено жодного обґрунтування, що підтверджували допущення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» порушень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та інших норм законодавства України у сфері електроенергетики, що відповідно до положень ст. 2 КАС України є підставою для скасування оскаржуваної постанови НКРКП та задоволення позовних вимог. Також позивач, не погоджуючись в цілому з наявністю порушень, які на думку відповідача, мали місце в його діях, вважає, що застосування НКРЕКП штрафу в розмірі 255 000 грн. є безпідставним.

Також, позивач зазначає, що пункт 2 оскаржуваної постанови прийнятий НКРЕКП з недотриманням форми прийняття рішення встановленого ч. 5 ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Крім того, за твердженням позивача, викладені у пункті 3 спірної постанови висновки та розрахунки не відповідають фактичним обставинам та наявним доказам у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.12.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №440/17758/22, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) / т.22 а.с. 2/.

11 січня 2024 року до суду надійшло заперечення представника відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження.

12 січня 2024 року Полтавський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 25 січня 2024 року /т. 22 а.с. 204/.

До суду від відповідача надійшов відзив у якому відповідач зазначає, що позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції відповідач вказує на те, що проведення планової перевірки дотримання позивачем ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності належить до повноважень Комісії, а оскаржувана постанова НКРЕКП прийнята в межахкомпетенції та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, а також основних принципів діяльності Регулятора законності, справедливості та недопущення дискримінації / т.22 а.с.37 - 167/.

18 січня 2024 року позивачем надано відповідь на відзив, у якій зазначено, що відповідачем не надано достатніх обґрунтувань, зокрема правових, та доказів на їх підтвердження для спростування заявлених позовних вимог у даній справі / т.22 а.с. 214 - 241/.

25 січня 2024 року відкладено підготовче засідання до 22 лютого 2024 року / т.23 а.с.4/.

21 лютого 2024 року від позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, відповідно до якої АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» прохало закрити провадження в частині оскарження п. 2 Постанови НКРЕКП від 25.08.2023 №1560 та Розпорядження від 25.08.2023 №233-р., в іншій частині позовні вимоги залишити без змін / т.23 а.с. 18 -20/.

22 лютого 2024 року у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 07 березня 2024 року/ т.23 а.с. 38-40/.

07 березня 2024 року відповідачем надано заперечення на відповідь на відзив/ т.23 а.с.43- 94/.

07 березня 2024 року протокольною ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 10 квітня 2024 року / т.23 а.с.96 - 97/.

10 квітня 2024 року у судовому засіданні оголошено перерву до 24 квітня 2024 року / т.23 а.с. 237- 241/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року року, задоволено клопотання представника позивача про закриття провадження в частині позовних вимог. Закрито провадження у справі №440/17758/23 в частині позовних вимог до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування п. 2 постанови від 25.08.2023 №1560 «Про накладення штрафу на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» та розпорядження від 25.08.2023 №233-р «Про усунення порушень АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО».

У судовому засіданні 24 квітня 2024 року представники позивача позов підтримали та просили суд задовольнити позовні вимоги, представник відповідача заперечував проти позовних вимог, просив відмовити у їх задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі постанови НКРЕКП від 23.11.2022 № 1550 «Про затвердження Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2023 рік», постанови НКРЕКП від 12.07.2023 № 1288 "Про збільшення строку проведення планової перевірки АТ "ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО" відповідачем у період з 30.06.2023р. по 27.07.2023р. проведено планову перевірку господарської діяльності позивача за період діяльності з 01.01.2021р. по 31.12.2022р.

За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено акт планової перевірки від 27.07.2023р. №330.

Позивач 03.08.2023р. листом №10-72/20883 надало НКРЕКП пояснення (заперечення) та обґрунтування щодо висновків, викладених в акті від 27.07.2023 № 330, у яких наведено доводи про те, що товариство не допустило порушення положень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та іншого законодавства.

За результатами розгляду акта перевірки відповідач прийняв постанову від 25.08.2023 № 1560 «Про накладення штрафу на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» (далі - Постанова № 1560) , якою:

1. Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накласти штраф у розмірі 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) гривень на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» () за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

пунктів 1 та 11 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку оператора системи розподілу дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та виконувати умови укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії;

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна),

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показникинаводятья у тис. грн (з округленням до цілого числа),

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме:

підпункту 21 пункту 5.1.2 глави 5.1 розділу V (у редакції, що діяла до 01 липня 2023 року) у частині проведення не рідше одного разу на 6 місяців контрольного огляду засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків,

підпункту 3 пункту 6.1.10 глави 6.1 розділу VІ, згідно з яким адміністратор комерційного обліку не пізніше ніж до закінчення наступного робочого дня з дня отримання запиту на зміну електропостачальника має сформувати прогнозні обсяги споживання за точкою обліку (площадкою комерційного обліку) на заплановану дату зміни електропостачальника та повідомити попереднього електропостачальника споживача про отримання запиту на зміну електропостачальника, дату запланованої зміни електропостачальника та прогнозні обсяги споживання на цю дату,

пункту 7.1 розділу VII, згідно з яким електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами,

пункту 7.7.3 глави 7.7 розділу VII Правил ринку, згідно з яким оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа;

глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме:

пункту 6.2.7, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи,

пункту 6.2.8, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VII Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу XI Кодексу системи розподілу;

Кодексу систем розподілу, а саме:

пункту 4.2.4 глави 4.2 розділу IV (у редакції, що діяла до 19 серпня 2023 року), згідно з яким строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання,

пункту 4.4.3 глави 4.4 розділу IV, згідно з яким наданій замовником заяві з додатками до неї відповідно до пункту 4.4.2 цієї глави ОСР присвоює реєстраційний номер:

у разі особистого подання заяви або через уповноваженого належним чином представника у день подання (у тому числі) на копії заяви замовника, що надається замовнику, ставиться реєстраційний номер ОСР;

у разі направлення заяви рекомендованим поштовим відправленням не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів;

у разі направлення заяви в електронному вигляді не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів,

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV (у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання (у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією),

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV, згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви та повного пакета документів, передбачених цим Кодексом, у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією,

пункту 11.5.19 глави 11.5 розділу XI, згідно з яким забороняється відключення користувачів (побутових споживачів) перед вихідними та святковими днями;

пунктів 2.1, 2.2, підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 та підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 (у редакції, що діяла до 20 серпня 2021 року) Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання у частині обов`язку ОСР дотримуватися загальних та гарантованих стандартів якості надання послуг, до яких належать:

рівень сервісу кол-центру протягом 30 секунд (відсоток дзвінків, з`єднаних з оператором кол-центру протягом 30 секунд) у звітному році не менше 75 %,

розгляд скарги/звернення/претензії споживача щодо якості надання ОСР послуг електричної енергії з наданням інформації, зазначеної у пункті 13.2.2 глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу, з дня отримання скарги/звернення/претензії:

у строк 15 днів без проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

у строк 30 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу,

у строк 45 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу для скарги/звернення/претензії від групи споживачів (колективної скарги/звернення/претензії),

відновлення електропостачання після початку перерви в електропостачанні протягом 24 годин;

Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, а саме:

пункту 2.5 у частині ведення електронної бази даних звернень абонентів, отриманих за допомогою засобів телекомунікації, із зазначенням, зокрема, теми звернення. Звернення поділяються за темами для ОСР згідно з інформацією щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою (додаток 2 до цих Вимог),

пункту 3.2 у частині реєстрації усіх дзвінків до кол-центру ОСР з питань незадовільної якості електричної енергії відповідно до вимог ПРРЕЕ. Питання щодо якості електричної енергії, порушені у зверненні/скарзі/претензії, розглядаються в порядку, визначеному главою 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, згідно з яким для перегляду тарифів при переході на стимулююче регулювання ліцензіат подає до НКРЕКП заяву (за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку), документи, визначені у пункті 2.1 цього Порядку, та додатково такі документи, зокрема розрахунок регуляторної бази активів, яка сформована на дату переходу на стимулююче регулювання, з урахуванням пунктів 2.2 та 2.3 розділу II Порядку визначення регуляторної бази активів (у друкованій та електронній формах);

Порядку визначення регуляторної бази активів, а саме:

пункту 2.3, згідно з яким до складу регуляторної бази активів, яка створена на дату переходу до стимулюючого регулювання, включаються активи, що безпосередньо використовуються для провадження ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії,

пункту 2.7 (у редакції, що діяла до 05 липня 2023 року), згідно з яким не включається до складу регуляторної бази активів активи, для яких встановлені обмеження, легкові автомобілі балансовою первісною вартістю понад 500 тис. грн за одиницю (без урахування податку на додану вартість) та легкові автомобілі, кількість яких перевищує 3 на 100 працівників;

Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, а саме:

підпункту 4 пункту 2.9 глави 2, згідно з яким ІП формується відповідно до розділів, визначених цим Порядком, із зазначенням обсягу фінансування по кожному з розділів (без урахування ПДВ) та включає пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності проведення робіт по кожному розділу інвестиційної програми, яка містить, зокрема:

мету виконання запланованих заходів (робіт) у прогнозному періоді;

обґрунтування необхідності та доцільності проведення заходів (робіт) за кожним розділом інвестиційної програми;

посилання на нормативно-правові акти, які регламентують необхідність виконання таких заходів (робіт);

інформацію про схвалену, затверджену, погоджену належним чином проектно-кошторисну документацію;

інформацію щодо проведення експертизи проектно-кошторисної документації;

опис запланованого економічного ефекту від впровадження заходів (робіт) інвестиційної програми;

інформацію щодо заходів (робіт) із зазначенням їх етапів виконання та вартості, що заплановані до виконання у прогнозному періоді (по заходах, що мають перехідний характер, зазначаються етапи виконання по роках із урахуванням фактичного виконання),

пункту 2.10 глави 2, згідно з яким до ІП додаються обґрунтовувальні матеріали до запланованих робіт та закупівель товарів, які, зокрема, можуть містити цінові пропозиції (прайси) виробників або їх офіційних представників в Україні, результати публічної закупівлі, накази про затвердження проектної документації (або зведені кошториси до відповідних проектів), що передбачені ІП,

пункту 4.1 глави 4 у частині виконання схваленої НКРЕКП ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.2 глави 4, згідно з яким виконаними вважаються заходи ІП, матеріальні активи по яких прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Документи, що підтверджують виконання заходу ІП:

1) для основних засобів:

акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів, оформлений згідно з формою ОЗ-1, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29 грудня 1995 року № 352;

акт приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об`єктів, оформлений згідно з формою ОЗ-2, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29 грудня 1995 року № 352;

2) для інших необоротних матеріальних активів (інші типові форми первинного обліку).

Заходи ІП мають виконуватися ліцензіатами з дотриманням вимог законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Перехідні заходи ІП вважаються виконаними протягом прогнозованого періоду, якщо за результатами їх виконання складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передачі, здійснено оплату відповідно до цих актів на умовах, передбачених схваленою ІП;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених ними у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання;

Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме:

пункту 2.5 у частині здійснення розрахунку за надану Послугу на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із визначеною системою платежів і розрахунків,

підпункту 3.2.1 пункту 3.2 у частині своєчасних та в повному обсязі розрахунків за цим Договором;

Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії, а саме:

пункту 5.2 у частині здійснення поетапної попередньої оплати планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуги, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору, відповідно до такого алгоритму:

2 платіж до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж до 25 числа розрахункового місяця,

пункту 5.5 у частині здійснення розрахунку за фактичний обсяг Послуги,

підпункту 3 пункту 8.3 у частині здійснення вчасної та у повному обсязі оплати за Послугу на умовах, визначених цим Договором;

Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, а саме:

підпункту 5 пункту 3.5, згідно з яким СВБ зобов`язана здійснювати вчасно і в повному обсязі оплату за небаланс електричної енергії та платежів, сформованих ОСП для СВБ відповідно до Правил ринку,

пункту 5.1, згідно з яким виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору;

постанови НКРЕКП від 17 грудня 2019 року № 2896 у частині дотримання в кожному розрахунковому періоді граничної нижньої межі обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку «на добу наперед» з метою компенсації технологічних втрат електричної енергії на її передачу та розподіл електричними мережами в розмірі 50 відсотків (у редакції, що діяла до 04 липня 2021 року) та 95 відсотків (у редакції, що діяла до 09 серпня 2021 року) від обсягу фактичних технологічних втрат електричної енергії на її передачу або розподіл електричними мережами в цьому розрахунковому періоді;

пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

підпункту 7 у частині надання достовірних документів (їх копій) та інформації (даних, відомостей, звітності), необхідних для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП,

підпункту 13 у частині виконання умов укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії,

підпункту 14 у частині дотримання визначених напрямків та обсягів використання коштів за статтями витрат відповідно до структури тарифу на розподіл електричної енергії, встановленої зокрема постановою НКРЕКП від 09 грудня 2020 року № 2356 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»,

підпункту 24 у частині здійснення компенсації та/або відшкодування збитків користувачу системи та/або споживачу у разі недотримання ліцензіатом показників якості послуг з розподілу електричної енергії, визначених НКРЕКП та договором про надання послуг з розподілу,

підпункту 25 у частині забезпечення функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центру згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП,

підпункту 26 (у редакції, що діяла до 01 січня 2022 року) у частині надання послуги з приєднання електроустановки замовника до системи розподілу електричної енергії з урахуванням положень статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії» за умови дотримання замовником вимог кодексу систем розподілу,

підпункту 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку,

підпункту 45 у частині розроблення інвестиційної програми відповідно до Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу та подавати її на схвалення НКРЕКП не пізніше 30 вересня року, що передує прогнозному періоду,

підпункту 54 (у редакції, що діяла до 05 серпня 2022 року) та підпункту 60 у частині своєчасної та у повному обсязі сплати за послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

Зазначена сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

3. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»:

1) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що буде проводитися у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання на 2024 рік шляхом його зміни в бік зменшення на суму 54 562,09 тис. грн (без ПДВ) врахувавши:

суму надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 році у розмірі 87 865,72 тис. грн (без ПДВ);

суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році у розмірі 35 219,44 тис. грн (без ПДВ);

обґрунтовані витрати (видатки) внаслідок військової агресії російської федерації проти України, на період дії воєнного стану в Україні, зокрема, витрати, пов`язані з наданням допомоги Збройним Силам України (ЗСУ), здійсненням видатків на забезпечення обороноздатності країни, здійсненням заходів із забезпечення підтримки мобілізованих працівників, відновленням об`єктів критичної інфраструктури, інших заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків бойових дій у розмірі 15 950,43 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік, у розмірі 16 717,97 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік, у розмірі 1 006,38 тис. грн (без ПДВ);

суму необ`єктивного перевищення вартості заходів інвестиційної програми на 2021 рік у розмірі 141,89 тис грн (без ПДВ).

За результатами здійснення заходу державного контролю в частині перевірки стану виконання у 2023 році заходів схваленої Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2022 рік уточнити підсумкову суму надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»;

2) у разі ненадання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» у строк до 01 лютого 2024 року до НКРЕКП належним чином оформлених та затверджених відповідно до вимог нормативно-правових актів змін до Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2024 рік з урахуванням статті «Додатково отриманий дохід за результатом діяльності у 2021 та 2022 роках» на загальну суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ)» підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання шляхом його зміни в бік зменшення на суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ).

Вважаючи пункти 1 та 3 Постанови №1560 протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 №1540-VIII (надалі Закон №1540).

Відповідно до статті1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону №1540 встановлено, що Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, розподілу малими системами розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії, агрегації; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно зі статтею 3 Закону №1540 Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону №1540 передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Планові перевірки суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, проводяться не частіше одного разу на рік відповідно до річних планів, які затверджуються Регулятором до 1 грудня року, що передує плановому, та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті.

План здійснення заходів державного контролю на відповідний плановий період оприлюднюється на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за п`ять днів до початку відповідного планового періоду.

Планова виїзна перевірка проводиться за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за 10 днів до дня його початку.

Строк проведення планової виїзної перевірки не може перевищувати 15 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - п`яти робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення планової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до семи робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Статтею 22 Закону №1540 передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, Законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Підпунктом 1 п. 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Статтею 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено значення термінів, які вживаються у зазначеному Законі.

Відповідно до п.п. 74 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії», ринок електричної енергії - система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електричної енергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електричної енергії споживачам.

Відповідно до п.п. 96 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії», учасник ринку електричної енергії - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор малої системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець, оператор установки зберігання енергії та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії в порядку, передбаченому цим Законом.

Статтею 2 ЗУ «Про ринок електричної енергії» визначено правові основи функціонування ринку електричної енергії, відповідно до якої правову основу функціонування ринку електричної енергії становлять Конституція України, цей Закон, закони України "Про альтернативні джерела енергії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про природні монополії", "Про захист економічної конкуренції", "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про енергетичну ефективність", міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України.

Частиною 2 ст. 2 ЗУ «Про ринок електричної енергії» передбачено основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними, які визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема:

1) правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг;

2) правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку;

3) кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу;

4) кодексом комерційного обліку;

5) правилами роздрібного ринку;

6) іншими нормативно-правовими актами.

З системного аналізу вищезазначених правових норм вбачається, що до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, відносяться ті нормативно-правові акти, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що спірною постановою №1560 застосовано до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» штрафну санкцію, за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, внаслідок помилкового заповнення форм звітності, що спричинило подання неточної інформації у звітності, та порушення:

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна),

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показникинаводятья у тис. грн (з округленням до цілого числа),

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання.

В той же час, Інструкція щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкція щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкція щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП (квартальна), регулюють правовідносини щодо оформлення та подання звітності оператором системи розподілу Регулятору та не належать до нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку.

За таких обставин суд приходить до висновку, що у Регулятора відсутні правові підстави для застосування штрафної санкції до оператора системи розподілу за недотримання вимог Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП (квартальна), оскільки зазначені нормативно-правові акти не регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками ринку.

Згідно із частиною першою статті 77 Закону України «При ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частина друга статті 77 цього ж Закону розкриває, що саме є порушенням нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, визначаючи перелік таких правопорушень, до яких віднесено, зокрема: порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності (пункт 1); недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 2); неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності (пункт 7).

За такого правового врегулювання, правова конструкція частини першої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку електричної енергії несуть відповідальність у встановленому законом порядку та розмірах, зокрема за порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності, за порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Проте у частині другій цієї ж статті законодавець уточнює перелік правопорушень таких нормативно-правових актів, який є вичерпним. При цьому правопорушення у вигляді неподання або несвоєчасного подання звітності, а також надання недостовірної інформації у такій звітності, передбаченої цим Законом, є окремим видом правопорушення, яке виділено у пункті 7 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» поряд (окремо) з таким видом правопорушення, як порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, що визначено у пункті 2 частини другої цієї ж статті.

Згідно із частиною третьою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Пункт 4 частини четвертої статті 77 цього ж Закону містить перелік правопорушень, за які до учасника ринку електричної енергії може бути застосована санкція у вигляді штрафу.

Зокрема, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлений штраф від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за:

а) за провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії за відсутності остаточного рішення про сертифікацію, прийнятого щодо відповідного суб`єкта;

б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню;

в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

г) за відмову в доступі до системи передачі або системи розподілу в непередбачених законом випадках.

Водночас, зі змісту положень частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» вбачається, що штрафна санкція за порушення, що виражається у неподанні або несвоєчасному поданні звітності, а також надання недостовірної інформації у такій звітності, визначеної цим Законом, не передбачена. При цьому, законодавець не звільняє суб`єкта господарювання, що є учасником ринку електричної енергії, від відповідальності за неподання або несвоєчасне подання звітності, а також надання недостовірної інформації у такій звітності, передбаченої Законом, а встановлює в частині третій статті 77 вказаного Закону, окрім штрафу, інші види санкцій, зокрема попередження про необхідність усунення порушень.

Таким чином, оскільки законодавець у частині другій статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» розмежував окремі види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7), то за порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

З урахуванням вищезазначеного, суд приходить до висновку, що застосування до позивача штрафної санкції за правопорушення, зокрема за неправильне заповнення форм звітності, що спричинило подання недостовірної інформації у звітності, за яке частиною четвертою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачено можливість застосування штрафної санкції взагалі, є достатньою підставою для висновку, що така постанова в цій частині не відповідає критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 01.05.2023 року у справі №540/913/21, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.п.7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна) у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 05.07.2023 №1229, від 29.09.2023 №1764, від 14.06.2023 №1058, від 14.06.2023 №1059 та від 01.08.2023 №1415, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб без об`єктивного та розумного обґрунтування у відносно схожих ситуаціях (пункт 48 рішення ЄСПЛ від 07.11.2013 у справі «Пічкур проти України»).

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно, необґрунтовано, нерозсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, застосував до позивача штрафну санкцію за порушення п.п.7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), що є підставою для задоволення позовних вимог у цій частині.

Вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу, з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії в тому числі споживачами послуг, щодо розподілу електричної енергії та організації комерційного обліку електричної енергії визначаються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, Кодексом комерційного обліку електричної енергії та іншими нормативними документами у сфері електроенергетики.

Відповідно до підпункту 21 пункту 5.1.2 ПРРЕЕ, оператор системи зобов`язаний: проводити не рідше одного разу на 6 місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків.

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення планової перевірки відповідачем встановлено та відображено в акті планової перевірки та обґрунтуваннях до спірної постанови, що у споживача ОСОБА_1 строк між контрольними оглядами 19.10.2021 та 08.06.2022 становив більше ніж 6 календарних місяців.

При цьому суд враховує, що внаслідок повномасштабного військового вторгнення в Україну російських військ, з 24.02.2022 року в Україні запроваджено воєнний стан на підставі Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Активні воєнні дії відбувалися також на території Гадяцького району Полтавської області, внаслідок чого працівники АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», згідно Наказу Товариства №163-Т від 09.03.2022 р., знаходились на вимушеному простої та заплановані Гадяцькою дільницею Миргородської об`єднаної філії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» графіки на березень-квітень 2022 контрольних оглядів електроустановок побутових споживачів у вказаний період не виконувались з об`єктивних підстав - в зв`язку з необхідністю збереження життя та здоров`я працівників позивача.

Зазначені обставини, на думку суду, свідчать про наявність об`єктивних перешкод у проведенні контрольних оглядів у вказаний період, які враховуються судом.

Наступним періодом в графіку контрольних оглядів електроустановок побутових споживачів в с. Сари, Гадяцького р-ну становив червень 2022 року.

08.06.2022 р. представником АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» проведено у гр. ОСОБА_1 (о/р ) контрольний огляд електроустановки.

Згідно з ст. 22 Закону № 1540-VIII, при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

За змістом ч. 5 ст. 77 Закону № 2019-VIII при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Тож, приписами чинного законодавства встановлено, що відповідач при застосуванні санкцій зобов`язаний дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання, врахувати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Разом з тим, у оскаржуваній постанові відповідач не оцінив обставини військового часу, серйозність правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, об`єктивні пом`якшуючі обставини, тобто не виконав вимог ч. 5 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», не обґрунтував застосування санкції, що є суттєвим та не узгоджується з наслідками від допущення порушення, також у наданих до суду документах та поясненнях відповідач не довів прийняте рішення про застосування до позивача штрафу достатніми та переконливими підставами, що є підставою для задоволення позовних вимог у цій частині.

Відповідно до підпункту 3 пункту 6.1.10 розділу VІ ПРРЕЕ, адміністратор комерційного обліку не пізніше ніж до закінчення наступного робочого дня з дня отримання запиту на зміну електропостачальника має сформувати прогнозні обсяги споживання за точкою обліку (площадкою комерційного обліку) на заплановану дату зміни електропостачальника та повідомити попереднього електропостачальника споживача про отримання запиту на зміну електропостачальника, дату запланованої зміни електропостачальника та прогнозні обсяги споживання на цю дату.

Судом встановлено, та матеріалами справи підтверджується, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на виконання вимог п.п. 3 п. 6.1.10 ПРРЕЕ, листом від 12.12.2022 року № 04.35/7152 повідомило ТОВ «СХІДГАЗЕНЕРГО», як попереднього постачальника про зміну споживачем АТ «ПТМЗ» постачальника та дату такої заміни, та додатково на офіційну електронну адресу ТОВ «СХІДГАЗЕНЕРГО» повідомило про прогнозні обсяги споживання на цю дату.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем підпункту 3 пункту 6.1.10 розділу VІ ПРРЕЕ є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Пунктом 1 частини 3 ст. 46 ЗУ «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 7.1. ПРРЕЕ, електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами.

Пунктом 7.5 ПРРЕЕ визначено підстави припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу оператором системи, серед яких, зокрема недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача.

Також, пунктом 6.2.8 ККО встановлено, що акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу.

Порядок оформлення ату про недопуск визначений п. 6.2.7 ККО, відповідно до якого акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи.

Зі змісту п. 6.2.7 ККОЕЕ вбачається, що акт про недопуск є дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи), тобто п. 6.2.7 ККОЕЕ встановлює вимогу щодо наявності в акті про недопуск лише підпису незаінтересованої особи.

Судом встановлено, що 09.06.2022 року, внаслідок недопущення споживачем ОСОБА_2 до вузла обліку за адресою вул. Проектна, буд. 7, смт Градизьк, Кременчуцький (Глобинський) р-н, представниками оператора систем розподілу оформлено акт про недопуск до вузла обліку та ЗВТ, який підписано двома уповноваженими представниками АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та незаінтересованою особою - О.М. Панаско.

В обгрунтуваннях до спірної постанови відповідач зазначив, що не засвідчивши незаінтересовану особу, яка підписала Акт про недопуск до вузла обліку та ЗВТ, АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» склало недійсний Акт про недопуск.

Суд зазначає, що в юридичній практиці посвідченням особи розуміється вчинення дій щодо встановлення особи.

У частині 3 статті 43 Закону України "Про нотаріат" визначено, що встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.

Таким чином, посвідчення особи відбувається шляхом пред`явлення документу особою, представникам оператора систем розподілу, а вимогами п. 6.2.7 ККО не передбачено обов`язку представників оператора системи розподілу зазначати у Акті про недопуск інформацію про документ, за яким відбулося встановлення (посвідчення) особи.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.08.2021 року по справі №910/5998/20, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що акт про недопуск від 09.06.2022 року оформлений у відповідності до вимог п. 6.2.7 ККО, що було достатньою підставою відповідно до п. 7.5 ПРРЕЕ для припинення електропостачання об`єкта споживача ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог п.6.2.8. ККОЕЕ Акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що у відповідності до вимог п.6.2.8. ККОЕЕ та п. 7.5 ПРРЕЕ, позивач 21.06.2022 направив споживачу попередження про припинення послуг з розподілу, яке отримано останнім 30.06.2022.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем пункту 1 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», пунктів 6.2.7, 6.2.8 глави 6.2 розділу VI ККО, та п. 7.1. розділу VІІ ПРРЕЕ є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу та замовників послуг з приєднання щодо доступу та приєднання електроустановок, визначено Кодексом систем розподілу.

Пунктом 4.2.4 глави 4.2 розділу IV Кодексу систем розподілу (у редакції, що діяла до 19 серпня 2023 року) встановлено, що строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання.

Як вбачається з матеріалів справи, послуги стандартного приєднання, які надані АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» замовникам ТОВ «Медіо», гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 , гр. ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , гр. ОСОБА_9 , гр. ОСОБА_10 , гр. ОСОБА_11 , гр. ОСОБА_12 , гр. ОСОБА_13 , гр. ОСОБА_14 , гр. ОСОБА_15 , гр. ОСОБА_16 , КП ЖЕО №2 та ФОП ОСОБА_17 , гр. ОСОБА_18 , гр. ОСОБА_19 , гр. ОСОБА_20 , ТОВ «Керуюча компанія «Будсервіс» та ФОП ОСОБА_21 , гр. ОСОБА_22 , гр. ОСОБА_23 , гр. ОСОБА_24 , гр. ОСОБА_25 , СФГ «Оріон», гр. ОСОБА_26 , гр. ОСОБА_27 , гр. ОСОБА_28 , гр. ОСОБА_29 , гр. ОСОБА_30 , надані у строки та порядку, визначеними Кодексом систем розподілу та укладеними договорами на приєднання до електричних мереж з урахування умов додаткових угод про продовження строку надання послуг з приєднання.

Відповідач в обґрунтуванні до проекту спірної постанови (аркуш 24) вказує про те, що по 30 споживачам додаткові угоди про продовження терміну надання послуги з приєднання були укладені з порушенням термінів.

Статтею 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 6 та статті 627 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Системний аналіз цих правових норм свідчить про те, що саме сторони договору наділені правом вирішувати питання щодо внесення змін до договору шляхом укладення додаткових угод та визначати строки виконання договору.

Судом встановлено, що додаткові угоди по вищеперелічених замовниках укладені між сторонами в межах дії договорів та до закінчення первісного строку надання послуги з приєднання, що підтверджується угодами сторін про продовження строку надання послуги з приєднання, а НКРЕКП не наділено повноваженями встановлювати сторонам договору строки для укладення додаткових угод.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" основними принципами діяльності Регулятора є: неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень.

Частина друга статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Зміст цих правових норм свідчить про те, що висновки Регулятора повинні бути об`єктивні, обґрунтовані та підтверджені фактичними матеріалами перевірки.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем пункту 4.2.4 глави 4.2 розділу IV Кодексу систем розподілу (у редакції, що діяла до 19 серпня 2023 року) є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Пунктом 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу (у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання (у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією).

Як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_31 звернувся до позивача із заявами про приєднання електроустановки певної потужності від 07.02.2022 (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 14.02.2022 №492-А) та від 07.02.2022 (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 14.02.2022 №493-А).

З урахуванням вимог пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, кінцева дата надання замовнику технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, становить 28.02.2022р.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що позивач 25.02.2022 року підготував технічні умови стандартного приєднання від 25.02.2022 року з присвоєним ідентифікатором №ТУ22 1 16 12 1 000000 1 до типового договору про приєднання до електричних мереж від 14.02.2022 року №1181 та технічні умови стандартного приєднання від 25.02.2022 року з присвоєним ідентифікатором №ТУ22 1 16 12 1 000000 1 до типового договору про приєднання до електричних мереж від 14.02.2022 року №1180. У зв`язку з введенням на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» знаходилося у вимушеному простої, тому зазначені документи було направлено замовнику 17.03.2022 року електронною поштою із вкладенням їх електронних копій.

Проаналізувавши зміст пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу (у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), не вбачається необхідності направлення одних і тих же документів усіма способами обміну інформацією, зазначених в заяві про приєднання. Зважаючи на те, що позивач направив технічні умови електронною поштою, в один із способів обміну інформацією зазначених в заяві приєднання, суд не вбачає порушень позивачем вимог п. 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_32 .

Також, як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_33 звернувся до позивача із заявою про приєднання електроустановки певної потужності від 10.02.2021 (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 01.03.2021 №441-л).

З урахуванням вимог пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, кінцева дата надання замовнику технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання становить 16.03.2021р.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що позивач 12.03.2021 року підготував проєкт договору про стандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №2065 від 12.03.2021 року, технічні умови стандартного приєднання №75/2065 від 12.03.2021, розрахунок вартості плати за стандартне приєднання до електричних мереж, які були направленні електронною поштою та гр. ОСОБА_33 був проінформований про розгляд заяви смс-повідомленням на телефонний номер вказаний у Заяві, письмово засобами поштового зв`язку та електронною поштою, за адресою, зазначеною в Заяві.

Зважаючи на те, що матеріали справи містять підписаний письмовий примірник договору про стандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №2065 від 12.03.2021 року разом з технічними умовами, а відповідачем не надано доказів на підтвердження направлення проєкту договору та технічних умов ліцензіатом в інший спосіб та в іншу дату, твердження відповідача в частині ненадання технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією, а саме на поштову адресу, яка була вказана в заяві приєднання, є безпідставним та такими, що суперечать матеріалам справи.

Проаналізувавши зміст пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу(у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), не вбачається необхідності направлення одних і тих же документів усіма способами обміну інформацією, зазначених в заяві про приєднання. Зважаючи на те, що позивач направив технічні умови електронною поштою, в один із способів обміну інформацією зазначених в заяві приєднання, суд не вбачає порушень позивачем вимог п. 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_34 .

Також, як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_35 звернувся до позивача із заявою про приєднання електроустановки певної потужності від 11.05.2021 (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 19.05.2021 №1174).

З урахуванням вимог пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, кінцева дата надання замовнику технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання становить 02.06.2021р.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що позивач 28.05.2021 року підготував проєкт договору про стандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №2478 від 28.05.2021 року, технічні умови стандартного приєднання №48/2478 від 28.05.2021, розрахунок вартості плати за стандартне приєднання до електричних мереж, які були направленні електронною поштою та гр. ОСОБА_35 був проінформований про розгляд заяви смс-повідомленням на телефонний номер вказаний у Заяві, письмово засобами поштового зв`язку.

Договір про стандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №2478 та технічні умови стандартного приєднання №48/2478 підписані гр. ОСОБА_36 без жодних зауважень та не містять іншої дати підписання ніж 28.05.2021 року.

Отже, позивач не допустив порушення положення пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_37 .

Пунктом 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу (у редакції, що діяла з 01 червня 2021 року), визначено, що технічні умови на стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви та повного пакета документів, передбачених цим Кодексом, у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією.

Судом встановлено, що в обгрунтуваннях до спірної постанови (арк. 30) підставою для застосування відповідачем штрафної санкції визначено порушення п. 4.5.5 КСР, яке полягало у тому, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» не надало технічні умови на стандартне приєднання у зазначеній у Заяві спосіб обміну інформацією, а саме на поштову адресу, яка була вказана в заяві про приєднання.

Як вбачається з матеріалів справи, та не заперечується сторонами, позивач 28.05.2021 року направив технічні умови стандартного приєднання, розрахунок вартості плати за приєднання та рахунок на електронну адресу, яка була зазначена в Заяві гр. ОСОБА_38 .

Проаналізувавши зміст пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, не вбачається необхідності направлення одних і тих же документів усіма способами обміну інформацією, зазначених в заяві про приєднання. Зважаючи на те, що позивач направив технічні умови електронною поштою, в один із способів обміну інформацією зазначених в заяві приєднання, суд не вбачає порушень позивачем вимог п. 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_37 .

Також, як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_39 звернувся до позивача із заявою про приєднання електроустановки певної потужності до Типового договору (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 26.07.2021 №1497-П).

З урахуванням вимог пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, кінцева дата надання замовнику технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання становить 09.08.2021р.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що позивач 06.08.2021 року підготував технічні умови стандартного приєднання від 06.08.2021 року з присвоєним ідентифікатором №ТУ21 1 16 08 1 0000001 до типового договору про приєднання до електричних мереж від 26.07.2021 №3362 та в цей же день направив смс повідомлення на номер мобільного телефону, зазначений в заяві приєднання, з наданням посилання для завантаження документів.

Посилання відповідача на лист АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» №13-88/17494 від 26.08.2021року, яким було направлено додатково документи не спростовує факт своєчасного направлення договору та технічних умов в електронній формі 06.08.2021 року за допомогою смс повідомлення на номер мобільного телефону, з наданням посилання для завантаження документів.

Проаналізувавши зміст пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу(у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), не вбачається необхідності направлення одних і тих же документів усіма способами обміну інформацією, зазначених в заяві про приєднання. Зважаючи на те, що позивач направив технічні умови електронною поштою, в один із способів обміну інформацією зазначених в заяві приєднання, суд не вбачає порушень позивачем вимог п. 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_40 .

Пунктом 4.4.3 глави 4.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу визначено, що наданій замовником заяві з додатками до неї відповідно до пункту 4.4.2 цієї глави ОСР присвоює реєстраційний номер:

у разі особистого подання заяви або через уповноваженого належним чином представника у день подання (у тому числі) на копії заяви замовника, що надається замовнику, ставиться реєстраційний номер ОСР;

у разі направлення заяви рекомендованим поштовим відправленням не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів;

у разі направлення заяви в електронному вигляді не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів.

Як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_41 направив на адресу АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» заяву про приєднання електроустановок певної потужності до Типового договору рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, та не заперечується відповідачем у відзиві на позовну заяву, що зазначений лист було отримано позивачем 05.11.2021 року, що підтверджується відміткою завідуючої канцелярії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» ОСОБА_42 в реєстрі ф.8№6 та штампом АТ «Укрпошта» на повідомленні про вручення поштового відправлення за ф.119, де чітко видно дату 05.11.2021.

Оскільки заява про приєднання електроустановки певної потужності до Типового договору гр. ОСОБА_43 отримана позивачем 05.11.2021р. (п`ятниця) та була зареєстрована АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» не пізніше 1 робочого дня з дня отримання 08.11.2021 (понеділок), що підтверджується матеріалами справи, суд не вбачає порушення позивачем п. 4.4.3 глави 4.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_44 .

З урахуванням вимог пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, кінцева дата надання замовнику технічних умов на стандартне приєднання, підписаних ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання становить 22.11.2021р.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що позивач 19.11.2021 року підготував технічні умови стандартного приєднання від 19.11.2021 року з присвоєним ідентифікатором №ТУ21 1 16 14 1 000000 1 до типового договору про приєднання до електричних мереж від 08.11.2021 №5439 та в цей же день направив смс повідомлення на номер мобільного телефону, зазначений в заяві приєднання, з наданням посилання для завантаження документів та направив на адесу електронної пошти, зазначеної в заяві про приєднання.

Проаналізувавши зміст пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, не вбачається необхідності направлення одних і тих же документів усіма способами обміну інформацією, зазначених в заяві про приєднання. Зважаючи на те, що позивач направив технічні умови електронною поштою, в один із способів обміну інформацією зазначених в заяві приєднання, суд не вбачає порушень позивачем вимог п. 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу у правовідносинах з гр. ОСОБА_44 .

Також, відповідач в обгрунтуваннях до спірної постанови зазначає, що надавши гр. ОСОБА_45 послугу з приєднання його електроустановки, що належить до житлового фонду до електромережі ДП «Новосанжарське лісове господарство» АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» порушило вимоги підпункту 26 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу №1470, яким встановлено, що ліцензіат повинен надавати послуги з приєднання електроустановки замовника до системи розподілу електричної енергії з урахуванням положень статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії» за умови дотримання замовником вимог, встановлених Кодексом, а саме вимог пункту 4.1.11 глави 4.1 розділу ІV Кодексу, в частині надання послуги з приєднання електроустановок об`єктів (будівель), що належать до житлового фонду до електричних мереж суб`єкта господарювання.

Як вбачається з матеріалів справи (арк. 33-36 обгрунтувань до спірної постанови) та не заперечується сторонами, гр. ОСОБА_45 звернувся до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із заявою про приєднання електроустановки певної потужності (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 07.12.2021№3049-О) квартири від мереж ДП «Новосанжарське лісове господарство».

Позивач підготував проєкт договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 07.12.2021 №5925, технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж електроустановок від 20.12.2021 №(ідентифікатор) ТУ21 1 16 24 4 000000 1та 08.02.2022 року здійснив приєднання квартири за адресою замовника до електричних мереж суб`єкта господарювання ДП «Новосанжарське лісове господарство» за рахунок зменшення договірної потужності за договором про надання послуг з розподілу електричної енергії на напрузі приєднання власних струмоприймачів суб`єкта господарювання.

Пунктом 4.1.11 глави 4.1 розділу ІV Кодексу систем розподілу встановлено, що замовнику не може бути надана послуга з приєднання електроустановок об`єктів (будівель), що належать до житлового фонду, призначених та придатних для постійного або тимчасового проживання вних (крім зміни технічних параметрів системи розподілу).

Судом встановлено, що гр. ОСОБА_45 листом від 10.10.2022 звернувся до позивача щодо внесення змін до договору від 07.12.2021 №5925 в частині приєднання електроустановки до електричних мереж АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», а згодом Замовник листом від 17.10.2022 в зв`язку з відзивом ДП «Полтавський лісгосп» Технічних умов від 02.12.2021, просив переглянути умови договору про приєднання до електричних мереж №5925 від 07.12.20221.

18.10.2022 між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», ДП «Полтавське лісове господарство» та ОСОБА_45 укладено додаткову угоду №1 до договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №5925 від 07.12.2021, якою скасовано повідомлення про надання послуги з приєднання від 08.02.2022 та технічні умови від 20.12.2021 №(ідентифікатор) ТУ21 1 16 24 4 000000 1.

Листом № 13812/17.1.4/7-22 від 03.11.2022 НКРЕКП рекомендовано АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» привести свої дії у правовідносинах з гр. ОСОБА_45 у відповідності до чинних нормативно-правових актів, зокрема Порядку тимчасового приєднання електроустановок до системи розподілу у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого постановою НКРЕКП від 26.03.2022 №352 (далі Порядок №352).

У відповідності до Порядку № 352 та на підставі заяви гр. ОСОБА_45 про тимчасове приєднання квартири (вх. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» від 14.11.2022 №533/006), позивачем укладено договір про тимчасове приєднання до електричних мереж систем розподілу від 16.11.2022 №3548 та послуга з тимчасового приєднання надана 13.12.2022.

Суд зазначає, що позивачем враховано рекомендації відповідача, надані листом№ 13812/17.1.4/7-22 від 03.11.2022 та усунуто порушення п. 4.1.11 глави 4.1 розділу ІV Кодексу в найкоротший строк.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення вважаються пом`якшуючими обставинами.

Крім того, суд звертає увагу на те, що гр. ОСОБА_31 , гр. ОСОБА_33 , гр. ОСОБА_39 , гр. ОСОБА_45 відкликали свої скарги (звернення) до відповідача та повідомили про відсутність претензій до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО».

Згідно з ст. 22 Закону № 1540-VIII, при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

За змістом ч. 5 ст. 77 Закону № 2019-VIII при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Відповідно до п. 10.2 Порядку №428, при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. Рішення НКРЕКП має бути обґрунтованим, неупередженим і об`єктивним та відповідати принципам розсудливості, справедливості, недискримінації.

До моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, вимог законодавства, виявлених під час перевірки, що обов`язково підтверджується відповідними документами/письмовими поясненнями, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

Системний аналіз цих правових норм свідчить про те, що відповідач при застосуванні санкцій зобов`язаний дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання, врахувати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Разом з тим, у спірній постанові відповідач не оцінив серйозність правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, об`єктивні пом`якшуючі обставини, тобто не виконав вимог ч. 5 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не обґрунтував застосування санкції, що є суттєвим та не узгоджується з наслідками від допущення порушення, також у наданих до суду документах та поясненнях відповідач не довів прийняте рішення про порушення позивачем вимог підпункту 26 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов №1470, статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 4.4.3 глави 4.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу, пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу та про застосування до позивача штрафу достатніми та переконливими підставами.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до позивача штрафної санкції за порушення п.п. 26 п.2.2. Ліцензійних умов, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 29.09.2023 №1764, від 10.05.2023 №879, від 14.06.2023 №1058, від 14.06.2023 №1059 та від 01.08.2023 №1415, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем п.п. 26 п.2.2. Ліцензійних умов, п. 4.4.3 глави 4.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу, пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу ІV Кодексу систем розподілу, є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Підпунктом 31 пункту 2.2 Ліцензійних умов зрозподілу №1470 визначено обов`язок ліцензіата припиняти електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку.

Пунктом 11.5.19 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу систем розподілу передбачено, що забороняється відключення користувачів (побутових споживачів) перед вихідними та святковими днями.

Судом встановлено, що по особових рахунках НОМЕР_1 і НОМЕР_2 позивачем відключення проводились у відповідності до вимог п. 11.5.19 КСР, а саме 04.10.2021 (понеділок) та 06.10.2021 (середа), що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, зокрема копіями завдань на відключення (том №4 до позовної заяви).

По особовому рахунку НОМЕР_3 відключення електроустановки побутового споживача виконане позивачем 11.04.2018 (середа), що підтверджується наявним доказом в матеріалах справи, а саме копією завдання на відключення (том №4 до позовної заяви).

Суд, проаналізувавши інформацію по інших особових рахунках , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 , НОМЕР_18 , НОМЕР_19 , НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 , НОМЕР_23 , НОМЕР_24 , НОМЕР_25 , НОМЕР_26 ), зазначену на 15 арк. обгрунтувань до спірної постанови та в таблиці 3.16.1 Акта перевірки, а також інформацію зазначену в стовпці 3, 4 таблиці 3.16.1_1 надану позивачем до позову встановив, що відключення здійснювалися АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» у період 2013-2020 років в інші дні (з понеділка по четвер) та не пов`язані з відключеннями перед вихідними та святковими днями, що підтверджується наявними доказами в матеріалах справи, а саме копіями завдань на відключення (том №4 до позовної заяви).

Суд зазначає, що відповідачем не надано та матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту відключення споживачів по вищеперелічених особових рахунках позивачем в інший період.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем п.п. 31 п. 2.2 Ліцензійних умов та пункту 11.5.19 глави 11.5. розділу ХІ КСР, є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема Постанови №1560, відповідачем застосовано до позивача штрафну санкцію за порушення пунктів 2.1, 2.2, підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 та підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 (у редакції, що діяла до 20 серпня 2021 року) Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсації споживачам за їх недотримання, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №375 та п. 2.5, п. 3.2 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №373.

Частиною 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність із законом.

Пункт 1 частини 3 статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначає обов`язок оператора системи розподілу дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Підпунктом 4 пункту 3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачена відповідальність у вигляді накладення штрафної санкції за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії та за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Судом встановлено, що Акт перевірки, обгрунтування до оскаржуваної постанови та спірна постанова не містить посилання на порушення позивачем відповідного пункту Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, зокрема підпункту 23 пункту 2.2., чи нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, щодо недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг ОСР.

Також, суд зазначає, що статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачена відповідальність у вигляді накладення штрафної санкції за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг ОСР.

Перелік загальних та гарантованих стандартів якості електропостачання та відносини, пов`язані з електропостачанням відповідно до загальних та гарантованих стандартів якості, захистом прав споживачів, а також надання електропостачальником або оператором системи розподілу, або оператором системи передачі компенсації за недотримання гарантованих стандартів якості електропостачання споживачам або замовникам (у випадку недотримання гарантованих стандартів якості під час приєднання до електричних мереж електроустановок, призначених для споживання електричної енергії), регулюються Порядком забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання, затвердженого постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №375.

Відповідно до п. 2.4.Порядку №375, у разі недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг, зазначених у цій главі, ОСР надає споживачу (замовнику - у разі недотримання гарантованих стандартів якості при наданні послуги з приєднання до електричних мереж електроустановок, призначених для споживання) компенсацію в розмірах, наведених у додатку 1 до цього Порядку (за вирахуванням необхідних сум податків, якщо такі застосовуються), та відповідно до процедур, визначених у главі 6 цього Порядку.

З аналізу зазначених норм вбачається, що відповідальність за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг, встановлена Порядком №375 та полягає у наданні компенсації споживачу.

Судом встановлено, що перерви в електропостачанні по ПЛ-0,4 кВ КТП-8 Л-3 с. Мозоліївка та ПЛ-0,4 кВ КТП -6411 Л-1 с. Погреби становили менше 24 годин, а некоректне відображення часу створення аварійної заявки та її відображення для диспетчера, спричинено особливістю роботи програмного комплексу, що використовується для обліку звернень від споживачів (ПТК «Кол-центр»). Зазначені невідповідності були усунуті позивачем після їх виявлення за результатами оновлення відповідного програмного забезпечення, що підтверджується копією договора №5296 від 17.12.2021р. та актами виконаних робіт, які містяться в матеріалах справи (том №3 до позовної заяви).

Крім того, тривале відновлення електропостачання споживачам по ПЛ-0,4 кВ КТР-8 Л-3 с. Мозоліївка пов`язано із винятковими метеорологічними умовами внаслідок небезпечних метеорологічних явищ, що підтверджується довідкою Полтавського обласного центру з гідрометеорології від 07.07.2023 №9916-30-41/191.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5.1 розділу 5 Порядку №375 компенсація за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг ОСР не надається у випадку недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг спричинених форс-мажорними обставинами.

Враховуючи викладене, позивачем не допущено порушення положень підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 Порядку №375 та підпункту 24 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Підпункт 25 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії визначає, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог: забезпечити функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центру згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП.

Відповідно до п.2.1 та 2.2 Порядку №375, ОСР зобов`язаний забезпечити дотримання загальних стандартів якості надання послуг, зокрема рівня сервісу кол-центру протягом 30 секунд (відсоток дзвінків, з`єднаних з оператором кол-центру протягом 30 секунд) у звітному році не менше 75% та відсоток втрачених у черзі дзвінків кол-центру не більше 10%.

Як вбачається з матеріалів справи, та сторонами не заперечується, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» забезпечено функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центр згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП, отже не вбачається в діях позивача порушення підпункту 25 пункту 2.2 Ліцензійнихї умов.

В той же час, вимоги щодо загальних стандартів якості надання послуг, зокрема рівня сервісу кол-центра, які передбачені Порядком №375, встановлені Регулятором для роботи в таких кол-центрах за звичайних умов, та не встановлюють вимоги щодо роботи таких кол-центрів в умовах обмежень, викликаних карантинними заходами, які були запроваджені у 2021 році та в умовах воєнного стану, який введено Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022р.

Судом встановлено, що на території України протягом 2021 року продовжували діяти карантинні заходи щодо запобігання поширенню коронавірусної інфекції COVID-19.

Позивачем задля забезпечення санітарних норм та протиепідемічних заходів, було вимушено обмежити доступ споживачів до груп з облсуговування споживачів філій та дільниць, внаслідок чого суттєво зросла кількість дистанційних форм обслуговування через телефонні лінії кол-центру Товариства.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" запроваджено на території України воєнний стан, внаслідок чого з 24.02.2022 по 10.03.2022 всі працівники АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», в тому числі співробітники кол-центру були у відпустці за свій рахунок, тому тимчасово прийом дзвінків було призупинено. Також, наказом АТ "ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО" від 09.03.2022 р. № 163-Т "Про вимушений простій на підприємстві та його оплату" з 11.03.2022р. на Товаристві було встановлено період простою.

Також, загальновідомим є факт того, що восени 2022 року внаслідок військової агресії російської федерації проти України були масово пошкоджені об`єкти енергетики нашої Держави, що призвело до вимушеного відключення споживачів із застосуванням графіків аварійних та погодинних відключень, що підтверджується матеріалами справи.

В зв`язку із застосування позивачем заходів обмеження споживання та відключення споживачів, значно збільшилася кількість звернень до кол-центру Товариства з надання консультацій по питанням відсутності електропостачання.

Враховуючи вищевикладене, відхилення від загальних стандартів якості надання послуг кол-центром, а саме рівня сервісу кол-центру протягом 30 секунд у 2021 та 2022 році відбулося по ряду об`єктивних та не залежних від АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» причин.

Частиною 5 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Відповідно до п. 10.2 Порядку №428, при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. Рішення НКРЕКП має бути обґрунтованим, неупередженим і об`єктивним та відповідати принципам розсудливості, справедливості, недискримінації.

Таким чином, з врахуванням ч. 5 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п. 10.2 Порядку №428, Регулятором під час прийняття оскаржуваної постанови в цій частині не дотримано принципів розсудливості, об`єктивності.

Пунктом 2.5, 3.2 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №373 зобов`язано Ліцензіата вести електронну базу даних звернень, абонентів, отриманих за допомогою засобів телекомунікації, із зазначенням таких даних, в частині правильності визначення теми звернення; усі дзвінки до кол-центру ОСР з питань незадовільної якостіелектричної енергії реєструвати відповідно до вимог ПРРЕЕ та розглядати відповідно до глави 13.2 розділу ХІІІ КСР.

НКРЕКП під час проведення планової перевірки, за результатами аналізу наданих АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» розшифровки 6675 дзвінків до кол-центру за 2021 рік та 5 608 за 2022 рік та темою ТЗ «Якість електропостачання» підтемою ТЗ.1 «Якість електричної енергії» встановлено, що:

у 2021 році 558 звернень за підтемою «ТЗ.1» «Якість електроенергії (напруга)» не відображені у формі звітності №10-НКРЕКП (річна) «Звіт щодо усунення причин незадовільної якості електричної енергії за скаргами споживачів» та не розглянуті відповідно до глави 13.2 розділу ХІІІ КСР;

у 2022 році 170 звернень за підтемою «ТЗ.1» «Якість електроенергії (напруга)» не відображені у формі звітності №10-НКРЕКП (річна) «Звіт щодо усунення причин незадовільної якості електричної енергії за скаргами споживачів» та не розглянуті відповідно до глави 13.2 розділу ХІІІ КСР.

Судом встановлено, що вищезазначені невідповідності відбулися з незалежних від АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» обставин, в результаті некоректної роботи програмного забезпечення кол-центру, які були усунуті позивачем після їх виявлення за результатами оновлення відповідного програмного забезпечення, що підтверджується копією договора №5296 від 17.12.2021р. та актами виконаних робіт, які містяться в матеріалах справи (том №3 до позовної заяви).

Відповідно до п. 1.1. Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №373, зазначені вимоги поширюються виключно на суб`єктів господарювання, що отримали:

ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та які мають споживачів, кількість яких перевищує 100000;

ліцензію на провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та кількість приєднаних споживачів до системи розподілу яких перевищує 100000.

Таким чином, Мінімальні вимоги до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджені постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №373 не відносяться до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачена відповідальність за порушення таких нормативно-правових актів.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами факти, які викладені у позовній заяві, щодо непорушення позивачем Порядку №375 та Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами та п.п. 24, п.п. 25 пункту 2.2 Ліцензійних умов.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.2.5, п. 3.2 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 14.06.2023 №1058, від 05.07.2023 №1230, від 29.09.2023 №1764 та від 05.07.2023 №1229, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що вдповідач безпідставно, необгрунтовано, нерозсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, застосував до позивача штрафну санкцію за порушення пунктів 2.1, 2.2, підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 та підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 (у редакції, що діяла до 20 серпня 2021 року) Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсації споживачам за їх недотримання, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №375 та п. 2.5, п. 3.2 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №373, що є підставою для її скасування.

Щодо зафіксованого в Акті перевірки порушення позивачем підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 №1175 та п. 2.3, п. 2.7 Порядку визначення регуляторної бази активів, затвердженого постановою НКРЕКП від 11.07.2013 №899, суд зазначає наступне.

Порядок встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затверджений постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175, регулює відносини щодо формування ліцензіатами та/або суб`єктами господарювання, які планують здійснювати діяльність з розподілу електричної енергії, тарифів на послуги з розподілу електричної енергії та встановлення цих тарифів НКРЕКП.

Порядок визначення регуляторної бази активів суб`єктів природних монополій у сфері електроенергетики, затверджений постановою НКРЕКП від 11.07.2013 № 899, установлює механізм визначення ліцензіатами регуляторної бази активів, груп активів, що входять до складу регуляторної бази активів ліцензіатів, строки їх корисного використання та метод їх обліку для розрахунку необхідного доходу від провадження діяльності з розподілу електричної енергії.

Суд зазначає, що перелічені Порядки, регулюють правовідносини між ліцензіатом АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та НКРЕКП, та не регулюють правовідносини щодо функціонування ринку електричної енергії між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та іншими учасниками ринку, та не є нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії у розумінні Закону України «Про ринок електричної енергії».

Таким чином, Порядок встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затверджений постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175 та Порядок визначення регуляторної бази активів суб`єктів природних монополій у сфері електроенергетики, затверджений постановою НКРЕКП від 11.07.2013 № 899, не відносяться до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачена відповідальність за порушення таких нормативно-правових актів.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у відповідача відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності позивача за порушення Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175 та Порядку визначення регуляторної бази активів суб`єктів природних монополій у сфері електроенергетики, затвердженого постановою НКРЕКП від 11.07.2013 № 899.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем не спростовано розрахунку позивача щодо визначення регуляторної бази активів та не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розрахунку, який міститься в акті перевірки.

За таких обставин, суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем порушення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 №1175 та п. 2.3, п. 2.7 Порядку визначення регуляторної бази активів, затвердженого постановою НКРЕКП від 11.07.2013 №899, підпункту 14 п. 2.2. Ліцензійних умов, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи, твердження відповідача про порушення позивачем підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 №1175 та п. 2.3, п. 2.7 Порядку визначення регуляторної бази активів, затвердженого постановою НКРЕКП від 11.07.2013 №899, підпункту 14 п. 2.2. Ліцензійних умов, є таким, що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги у цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо зафіксованого в Акті перевірки порушення позивачем пункту 1 частини 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», підпункту 45 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, підпункту 4 пункту 2.9 та пункту 2.10 глави 2, пунктів 4.1 та 4.2 глави 4 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 частини 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» зобов`язано ОСР дотримуватися Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

До нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, в розумінні п.п. 74, п.п. 96 частини 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» відносяться лише ті нормативно-правові акти, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками ринку.

Порядок розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затверджений постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, встановлює процедуру формування, подання, розгляду, схвалення та виконання планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, регулює правовідносини між ліцензіатом АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та НКРЕКП, та не розповсюджує свою дію на правовідносини між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та іншими учасниками ринку, отже не відноситься до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачена відповідальність за порушення такого нормативно-правового акту.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у відповідача відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності позивача за порушення Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955.

Судом встановлено, що позивач листом №05-45/19123 від 13.09.2021 року та листом №05-46/682 від 14.09.2022 року, (копії листів містяться в томі №5 до позовної заяви) розробив відповідно до Порядку №955 та своєчасно, у відповідності до вимог п.п. 45 п. 2.2 Ліцензійних умов (до 30 вересня поточного року) надав на погодження НКРЕКП Інвестиційні програми товариства на 2022 та 2023 роки.

Відповідно до п.1.1 Порядку 955 цей Порядок установлює процедуру формування, подання, розгляду, схвалення та виконання планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу.

Згідно з п. 3.3. у разі встановлення Регулятором невідповідності ПРСР/ІП вимогам цього Порядку в частині оформлення, затвердження та відповідного обґрунтування вони до розгляду не приймаються та повертаються на доопрацювання оператору системи розподілу.

У разі наявності зауважень та пропозицій до поданих ПРСР/ІП Регулятор інформує про це оператора системи розподілу.

Отже, відповідно до положень Порядку 955 не встановлена відповідальність ліцензіата за виявлені НКРЕКП зауваження при оформленні вперше сформованих Інвестиційних програм, також зазначеним Порядком 955 законодавець передбачив право ліцензіата на доопрацювання інвестиційної програми або усунення зауважень в процесі схвалення Інвестиційної програми Регулятором.

Матеріали справи містять докази своєчасного подання Позивачем на затвердження інвестиційних програм в 21 та 22 роках (до 30 вересня поточного року) та наступне належне усунення Позивачем виявлених НКРЕКП зауважень у процесі схвалення інвестиційних програм на 2022 та 2023 роки.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем за результатами розгляду інвестиційних програм 10.12.2021 року НКРЕКП прийнято Постанову №2502 «Про схвалення Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2022 рік» та 31.01.2023 року НКРЕКП прийнято відповідну Постанову №172 «Про схвалення Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2023 рік», копії зазначених постанов містяться в томі №5.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не порушено пункту 1 частини 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», підпункту 45 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, підпункту 4 пункту 2.9 та пункту 2.10 глави 2, пунктів 4.1 та 4.2 глави 4 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, а відповідачем не підтверджено належними доказами та не обгрунтовано правомірність застосування до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» штрафної санкції та не спростовано аргументи АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», викладені у позовній заяві.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.2.9, п.2.10 Порядку 955, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 05.07.2023 №1229, від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 29.09.2023 №1764, від 14.06.2023 №1059 та від 01.08.2023 №1415, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Крім того, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що з метою підтвердження виконання заходів інвестиційної програми позивачем під час проведення планової перевірки було надано документи, передбачені п. 4.2 глави 4 Порядку №955, а саме: акти приймання-здавання технічно переоснащених або замінених складових частин об`єктів електричних мереж (форма №ОЗ-2), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма №КБ-3), акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), платіжні доручення щодо оплати постачальникам робіт, послуг, ТМЦ, видаткові накладні, прибуткові ордери на прибуток (внутрішнє переміщення) матеріалів, акти приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів (форма ОЗ-1), акти введення в експлуатацію основних засобів (форма №ОЗ-1).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про національну комісію з питань регулювання електроенергетики та комунальних послуг» регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п.43 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (в редакції, яка діяла в 2021р.) предметом контролю Регулятора є виконання ліцензіатом інвестиційної програми в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

Судом встановлено, що за результатами планової перевірки АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» оформлено акт № 330 від 27.07.23р., відповідно до якого Регулятором не виявлено порушень п.п. 43 пункту 2.2. Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії в частині не виконання інвестиційної програми АТ «Полтаваобленерго» за 2021 рік. В обгрунтуваннях до оскаржуваної постанови також не зазначено про порушення Товариством п. 43 Ліцензійних умов.

Отже, за результатами планового заходу, відповідачем не інкримінувалося порушення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» п.п. 43 п. 2.2. Ліцензійних умов, щодо не виконання інвестиційної програми, а лише порушення Порядку №955, що відображено на арк. 52-53 обгрунтувань до оскаржуваної постанови.

Спірною Постановою № 1560 АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» не притягувалося до відповідальності за порушення п.п. 43 пункту 2.2. Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії за невиконання інвестиційної програми 2021 року.

Згідно з частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності (пункт 1 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Враховуючи, що Акт перевірки № 330 від 27.07.23р., обгрунтування до оскаржуваної постанови та сама постанова №1560 не інкримінують порушення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» п.п. 43 п. 2.2. Ліцензійних умов (в редакції, чинній станом на 2021 рік) щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою, Регулятор не мав правових підстав притягувати АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» до відповідальності шляхом застосування штрафної санкції.

Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачена окремо відповідальність за невиконання інвестиційної програми, при цьому, зазначеною нормою закону передбачена відповідальність за порушення Ліцензійних умов.

З врахуванням того, що згідно обгрунтувань та оскаржуваної Постанови №1560 позивач не притягувався за порушення п. 43 Ліцензійних умов, суд вважає, що відсутні підстави для притягнення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» до відповідальності за невиконання інвестиційної програми за 2021 рік.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема Постанови №1560, відповідачем застосовано до позивача штрафну санкцію за порушення:

Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що є додатком 5 до Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309 (далі Типовий договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління), а саме:

пункту 2.5 у частині здійснення розрахунку за надану послугу на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із визначеною системою платежів і розрахунків,

підпункту 3.2.1 пункту 3.2 у частині своєчасних та в повному обсязі розрахунків за цим договором;

Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії, що є додатком 6 до Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309 (далі Типовий договір про надання послуг з передачі електричної енергії), а саме:

пункту 5.2 у частині здійснення поетапної попередньої оплати планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуги, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору, відповідно до такого алгоритму:

2 платіж до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж до 25 числа розрахункового місяця,

пункту 5.5 у частині здійснення розрахунку за фактичний обсяг послуги,

підпункту 3 пункту 8.3 у частині здійснення вчасної та у повному обсязі оплати за Послугу на умовах, визначених цим Договором;

Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, що є додатком 1 до Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 307 (далі Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії), а саме:

підпункту 5 пункту 3.5, згідно з яким СВБ зобов`язана здійснювати вчасно і в повному обсязі оплату за небаланс електричної енергії та платежів, сформованих ОСП для СВБ відповідно до Правил ринку,

пункту 5.1, згідно з яким виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього договору.

Суд наголошує, що відповідальність за правопорушення на ринку електричної енергії та підстави відповідальності учасників ринку електричної енергії визначені ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Згідно із частиною першою статті 77 Закону України «При ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частина друга статті 77 цього ж Закону розкриває, що саме є правопорушенням на ринку електричної енергії, визначаючи перелік таких правопорушень.

Зі змісту ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» вбачається, що невиконання чи несвоєчасне виконання договорів, укладених між учасниками ринку не є правопорушенням на ринку електричної енергії та вимогами цієї статті не передбачена відповідальність учасників ринку за такі дії.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у відповідача відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності позивача за порушення Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії, Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії.

Разом з цим, суд зазначає, що пунктом 11 частини 3 статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу зобов`язаний укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови таких договорів.

Також, підпунктом13, підпунктом 54 (у редакції, що діяла до 05 серпня 2022 року) та підпункту 60 пункту 2.2 Ліцензійних умов передбачено вимоги до ліцензіата, зокрема щодо виконання умов укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії та щодо обов`язку ліцензіата своєчасно та в повному обсязі сплачувати за електричну енергію, куплену на ринку електричної енергії, та за послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

Судом встановлено, та матеріалами справи підтверджується, що між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та НЕК «Укренерго» укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 25.06.2019 №0532-03041/2098 (том №3 до позовної заяви).

Пунктом 2.5 Договору визначено, що розрахунок за надану послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків:

до 10 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги;

до 20 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги;

до останнього банківського дня календарного місяця 30% вартості Послуги.

Пунктом 2.7 Договорувизначено, що користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих Виконавцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком», або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу.

Відповідно до деталізованого розрахунку щодо фактичного обсягу вартості наданої НЕК «Укренерго» послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління та фактичного рівня розрахунків АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за період 2021-2022 роки, який міститься в позовній заяві та підтверджується актами та платіжними інструкціями наявними в матеріалах справи, суд здійснивши аналіз розрахунку та зазначених доказів, дійшов висновку, що позивачем здійснювався розрахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління своєчасно та в повному обсязі у відповідності до умов укладеного договору, з урахуванням наявної передплати на початок місяця за березень, квітень, жовтень 2021 року та липень, серпень 2022 року та проведених коригувань обсягів та вартості послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Контрозрахунок відповідачем до суду не надано, як і не надано доказів на підтвердження несвоєчасного та неповного розрахунку позивачем за надані послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління із зазначенням конкретного періоду прострочення.

Щодо розрахунків АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за послуги з передачі електричної енергії у період 2021-2022 років, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та НЕК «Укренерго» укладено договір про надання послуг з передачі електричної енргії від 25.06.2019 №0532-02041/2099 (том №4 до позовної заяви).

Пунктом 2.5 Договору визначено, що користувач здійснює поетапну попередню оплату планової вартості послуги з ОСП таким чином:

1 платіж до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості полуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості послуги, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору, відповідно до такого алгоритму:

2 платіж до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж до 25 числа розрахункового місяця.

Пунктом 5.5 Договору визначено, що коистувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг Послуги до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих Виконавцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком», або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу.

Відповідно до деталізованого розрахунку щодо здійснення поетапної попередньої оплати АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» планової послуги з передачі електричної енергії НЕК «Укренерго» за період 2021-2022 роки, який міститься в позовній заяві та підтверджується актами та платіжними інструкціями наявними в матеріалах справи, суд здійснивши аналіз розрахунку та зазначених доказів, дійшов висновку, що позивачем здійснювався розрахунок за послуги з передачі електричної енергії своєчасно та в повному обсязі у відповідності до умов укладеного договору.

Контрозрахунок відповідачем до суду не надано, як і не надано доказів на підтвердження несвоєчасного та неповного розрахунку позивачем за надані послуги з передачі електричної енергії із зазначенням конкретного періоду прострочення.

Щодо оплати АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» вартості небалансів у період 2021-2022 років, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, між АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та НЕК «Укренерго» укладено договір про врегулювання небалансів від 13.05.2019 №0532-01041 з урахуванням змін, затвердженими наказами НЕК «Укренерго» (том №3 до позовної заяви).

Відповідно до п.5.1 Договору виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

За приписами п. 7.7.3 Правил ринку, оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що обов`язок по оплаті вартості небалансів електричної енергії виникає в учасника ринку лише після виставлення НЕК «Укренерго» відповідного рахунку на оплату, а заборгованість за несплату вартості електричної енергії для врегулювання небалансів виникає лише після завершення двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.

Як вбачається з матеріалів справи та не спростовується сторонами, 973,19 тис.грн. (з ПДВ) є сумою неврегульованого балансу за жовтень-грудень 2022 року, строк оплати якої станом на момент проведення перевірки НКРЕКП не настав, оскільки відповідні рахунки на оплату НЕК «Укренерго» позивачу не надавалися, тому зазначену суму не можна вважати заборгованістю.

Суд зазначає, що відповідачем не надано доказів на підтвердження несвоєчасного та неповного розрахунку позивачем за врегулювання небалансів електричної енергії із зазначенням конкретного періоду прострочення.

За приписами ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначені відповідачем аргументи під час розгляду справи лише дублюють висновки зазначені в обгрунтуваннях до оскаржуваної постанови та не спростовують доводи позивача викладені в позовній заяві.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку про відсутність порушення позивачем вимог пункту 11 частини 3 статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», підпунктом 13, підпунктом 54 (у редакції, що діяла до 05 серпня 2022 року) та підпункту 60 пункту 2.2 Ліцензійних умов, отже позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.п. 13, 54 та 60 п.2.2. Ліцензійних умов, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 29.09.2023 №1764, від 05.07.2023 №1229, від 10.05.2023 №879, від 14.06.2023 №1059 та від 01.08.2023 №1415, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Також, як вбачається з обгрунтувань до спірної Постанови №1560, відповідач перевіряючи дотримання позивачем положень постанови НКРЕКП віл 17 грудня 2019 року №2896 «Про встановлення для оператора системи передачі та операторів систем розподілу граничної нижньої межі обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку «на добу наперед», посилається на невідповідність обсягів купленої ОСР електричної енергії на ринку «на добу наперед» у 2021 році (15.02.2021, 17.04.2021, 16.07.2021 та 30.07.2021) встановленим граничним обсягам обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку «на добу наперед» у розрізі окремих розрахункових годин.

Разом з цим судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що така ситуація виникла з об`єктивних причин та не залежних від позивача, зокрема у зв`язку із формуванням у зазначені години місяця тенденції до перевищення попиту над обсягом пропозиції на ринку «на добу наперед», що призвело до дефіциту електричної енергії у певні години вищезазначеного періоду, що підтверджується заявленими погодинними обсягами купівлі електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на платформі XMTRADE/PXS ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» відображеними в скріншотах наявних в матеріалах справи.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.1 постанови НКРЕКП №2896, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 29.09.2023 №1764, від 05.07.2023 №1229 та від 14.06.2023 №1058, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Аналогічний правовий висновок, щодо недопущення порушення принципу недискримінації викладено в постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а.

Отже, за встановлених судом обставин справи, переважна більшість порушень, зазначених у спірній постанові від 25.08.2023 №1560 не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи, як зазначено вище в мотивувальній частині цього рішення.

Разом з цим, за результатом проведеної у спірних правовідносинах перевірки НКРЕКП деякі з вищезазначених виявлених порушень у діяльності АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», як суб`єкта господарювання, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, проте при вирішенні питання про визначення конкретного розміру санкції, відповідачем не дотримано вимог ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Згідно з положеннями підпункту 4 частини 4 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів).

Відповідно до частини 5 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» при визначенні санкцій запорушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами.

Отже, з вищенаведених норм права та з урахуванням положень статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та статті 22 Законк України « Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», дискреція Регулятора під час вибору виду та конкретного розміру санкції до учасника ринку електричної енергії обмежена видом конкретного правопорушення, тобто відповідністю санкції тому порушенню, за яке законом така санкція може бути застосована; його тяжкістю, тобто мірою негативного впливу на споживачів і функціонування ринку електричної енергії; поведінкою порушника, тобто ставленням учасника ринку до вчиненого порушення, спрямованістю дій останнього на усунення такого порушення та його негативних наслідків або, навпаки, на приховування вчинення такого правопорушення.

При цьому, суд звертає увагу на те, що орган контролю під час прийняття рішення про накладення штрафу зобов`язаний обгрунтовано вказати про причини застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

Разом з цим, спірний пункт 1 постанови НКРЕКП від 25.08.2023 №1560 містить лише перелік правових норм, за порушення яких застосовано штраф та не містить жодного обгрунтування визначення саме такого розміру штрафу (255000 грн.) та розрахунку цієї суми щодо кожного із зазначеного в постанові правопорушень АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», що відповідно унеможливлює скасування цієї постанови лише в частині непідтверджених правопорушень.

Застосовуючи ці правові висновки в контексті обставин цієї справи, суд бере до уваги, що обгрунтування розміру штрафної санкції, а також неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі, повинно наводитися у постанові суб`єкта владних повноважень. Зазначення порушень в акті перевірки чи в проектах документів не може вважатися належним обгрунтуванням розміру санкції, оскільки конкретна санкція визначається не під час перевірки, а на засіданні НКРЕКП під час вирішення питання про відповідальність суб`єкта господарювання та прийняття відповідного рішення.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем застосовувався відмінний підхід під час застосування до позивача штрафної санкції за виявлені порушення, у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічних видів порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження».

Зазначене свідчить про недотримання відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови принципу обгрунтованості, справедливості, пропорційності та недопущення дискримінації.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про те, що пункт 1 постанови НКРЕКП від 25.08.2023 №1560 не відповідає приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому постановав цій частині є протиправною та підлягає скасуванню.

Пунктом 3 Постанови від 25.08.2023 №1560 визначено:

1) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що буде проводитися у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання на 2024 рік шляхом його зміни в бік зменшення на суму 54 562,09 тис. грн (без ПДВ) врахувавши:

суму надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 році у розмірі 87 865,72 тис. грн (без ПДВ);

суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році у розмірі 35 219,44 тис. грн (без ПДВ);

обґрунтовані витрати (видатки) внаслідок військової агресії російської федерації проти України, на період дії воєнного стану в Україні, зокрема, витрати, пов`язані з наданням допомоги Збройним Силам України (ЗСУ), здійсненням видатків на забезпечення обороноздатності країни, здійсненням заходів із забезпечення підтримки мобілізованих працівників, відновленням об`єктів критичної інфраструктури, інших заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків бойових дій у розмірі 15 950,43 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік, у розмірі 16 717,97 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік, у розмірі 1 006,38 тис. грн (без ПДВ);

суму необ`єктивного перевищення вартості заходів інвестиційної програми на 2021 рік у розмірі 141,89 тис грн (без ПДВ).

За результатами здійснення заходу державного контролю в частині перевірки стану виконання у 2023 році заходів схваленої Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2022 рік уточнити підсумкову суму надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»;

2) у разі неврахування АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» у строк до 01 лютого 2024 року в Інвестиційній програмі на 2023 рік суми додатково отриманого доходу за результатом діяльності у 2021 та 2022 роках підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання шляхом його зміни в бік зменшення на суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ).

Відповідно до п. 5 Додатку 22 до Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 №428 «Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов», загальна сума додатково отриманого або недоотриманого доходу від ліцензованої діяльності у звітному році визначається як сума таких складових: суми невиконання інвестиційної програми на звітний рік; суми додатково отриманого (недоотриманого) доходу ліцензіата внаслідок збільшення (зменшення) фактичних обсягів розподілу електричної енергії ліцензіата порівняно з обсягами розподілу електричної енергії ліцензіатів, урахованими в затвердженій структурі тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, з урахуванням очікуваного додаткового (недоотриманого) доходу від збільшення (зменшення) обсягів з розподілу електричної енергії у звітному році, який вже було враховано у структурах тарифів; додатково отриманий (недоотриманий) дохід за перетоки реактивної електричної енергії; суми додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії; суми недофінансування статей витрат (крім статті «витрати, пов`язані з купівлею електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її розподіл») структури тарифів у звітному році з урахуванням витрат, які були капіталізовані за бухгалтерським обліком; суми дельти за статтею «витрати, пов`язані з купівлею електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її розподіл»; суми коштів, сплаченої споживачами у звітному році за необліковану електричну енергію (в частині оплати послуг з розподілу електричної енергії) внаслідок порушень ПРРЕЕ (з урахуванням рівня тарифу, який діяв у місяці сплати).

Водночас, під час визначення суми невиконання інвестиційної програми на звітний рік, слід враховувати вимоги пункту 1.1 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, яким встановлено процедуру формування, подання, розгляду, схвалення та виконання планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу.

Відповідно до п. 4.2 Порядку № 955 виконаними (освоєними) вважаються заходи ІП, матеріальні активи по яких прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Перехідні заходи ІП вважаються виконаними протягом прогнозованого періоду, якщо за результатами їх виконання складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передачі, здійснено оплату відповідно до цих актів на умовах, передбачених схваленою ІП.

Роботи, які мають перехідний характер, вважаються виконаними, якщо по них складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передавання згідно з умовами відповідного договору та здійснено оплату відповідно до цих актів або здійснені авансові платежі, якщо це передбачено схваленою ІП.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» не виконало (не освоїло) інвестиційну програму на 2021 рік на загальну суму 29152,98 тис.грн. (без ПДВ):

п. 1.1.5.1.1 «Технічне переоснащення трансформаторної підстанції 110/35/10 кВ "Конденсатна". І черга (захід перехідний, закінчення у 2022 році)». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік заплановане освоєння робіт (монтаж основного обладнання: вимикач 110кВ 2 шт., ОПН-110 6 шт., ТС-110 3 шт., ТН-110 6 шт., роз`єднувачі 110 кВ 2 шт., шафи РЗА) на загальну суму 14 911,47 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно роботи (з монтажу основного обладнання: вимикач 110кВ 2 шт., ОПН-110 6 шт., ТС-110 3 шт., ТН-110 6 шт., роз`єднувачі 110 кВ 2 шт., шафи РЗА) на загальну суму 8 982,72 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами та актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 350-352), але не враховано НКРЕКП як часткове виконання заходу. У свою чергу, часткове виконання заходу у обсязі 8 982,72 тис. грн без ПДВ підтверджено первинними документами, які додаються та висновком експерта. У результаті вищезазначеного, невиконання склало 1 405,21 тис. грн без ПДВ, решта 4 523,54 тис. грн без ПДВ економія.

п. 1.1.5.1.2 «Технічне переоснащення трансформаторної підстанції 150/35/10 кВ "Кременчук-місто" (захід перехідний, закінчення у 2022 році)». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік заплановане освоєння робіт (монтаж основного обладнання: заміна комірок 1, 3 секції шин 10 кВ та ДГК-10) на загальну суму 26 341,00 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно частину робіт на загальну суму 12 560,33 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами та актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 352-353), але не враховано НКРЕКП як часткове освоєння заходу. У свою чергу, часткове освоєння заходу у обсязі 12 560,33 тис. грн без ПДВ підтверджено первинними документами, які додаються та висновком експерта. У результаті вищезазначеного, невиконання склало 13 780,66 тис. грн без ПДВ.

п. 1.1.5.2.1 «Заміна існуючого обладнання у ВРП-35 кВ ПС-35/10(6) кВ з використанням модульного вимикача 35 кВ». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 17 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 9 674,55 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та виконано заміну 11 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 5 264,66 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами. У свою чергу, згідно з Обґрунтуванням до проєкту Постанови НКРЕКП (стор. 54) загальна сума виконання складала 5 686,88 тис. грн без ПДВ. У результаті вищезазначеного, отримана економія коштів в розмірі 654,03 тис. грн без ПДВ та невиконання заходу склало (6 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них) - 3 755,87 тис. грн без ПДВ, у тому числі:

- ПС 35/10 кВ «В.Багачка». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 3 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 1 708,91 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно заміну 2 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 967,51 тис. грн без ПДВ. У результаті вищезазначеного, неосвоєєння склало 741,39 тис. грн без ПДВ;

- ПС 35/10 кВ «Дамаск». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 3 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 1 709,74 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно заміну 2 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 963,50 тис. грн без ПДВ. У результаті вищезазначеного, неосвоєння склало 746,24 тис. грн без ПДВ;

- ПС 35/10 кВ «Пасічники». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 4 шт. вимикачів 35 кВ та обладнання до них на загальну суму 2 268,23 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 освоєння за даним заходом відсутнє.

п. 1.1.5.3.2 «Технічне переоснащення розподільчого пункту РП-24 в м. Полтава». У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік заплановане освоєння робіт на загальну суму 4 610,91 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно частину робіт на загальну суму 1 579,59 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами та актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 341), але не враховано НКРЕКП як часткове виконання заходу. У свою чергу, часткове освоєння заходу складає 1 579,59 тис. грн без ПДВ підтверджено первинними документами, які додаються та висновком експерта. У результаті вищезазначеного, неосвоєння склало 3 031,32 тис. грн без ПДВ.

п. 1.1.5.3.3 «Реконструкція трансформаторної підстанції. Заміна шафи трансформаторної підстанції» У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна шаф за 26 заходами (об`єктами) на суму 1 393,32 тис. грн без ПДВ, станом на 31.12.21 освоєння відсутнє, що підтверджується актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 342) та враховано НКРЕКП як неосвоєння заходу.

п. 1.1.5.3.4 «Реконструкція трансформаторної підстанції. Заміна трансформатору потужністю від 25 до 630 кВА»:

- Силовий трансформатор ТМГ 100/6-10/0,4 кВА У1 У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 70 шт. трансформаторів на загальну суму 2 963,10 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно заміну 57 шт. трансформаторів на загальну суму 2 343,53 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами та актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 339) та враховано НКРЕКП як часткове освоєння заходу. У результаті вищезазначеного, неосвоєння склало 619,57 тис. грн без ПДВ;

- Силовий трансформатор ТМГ 160/6-10/0,4 кВА У1 У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 156 шт. трансформаторів на загальну суму 7 961,46 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та освоєно заміну 96 шт. трансформаторів на загальну суму 5 263,00 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 339) та враховано НКРЕКП як часткове виконання заходу. У результаті вищезазначеного, неосвоєння склало 3 350,64 тис. грн без ПДВ, решта 652,19 тис. грн без ПДВ перевищення вартості заходу;

- Силовий трансформатор ТМГ 250/6-10/0,4 кВА У1 У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна 62 шт. трансформаторів на загальну суму 4 252,58 тис. грн без ПДВ. Станом на 31.12.21 профінансовано та виконано заміну 59 шт. трансформаторів на загальну суму 4 586,51 тис. грн без ПДВ, що підтверджується первинними документами актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 339) та враховано НКРЕКП як часткове освоєння заходу. У результаті вищезазначеного, неосвоєння склало 231,00 тис. грн без ПДВ, решта 564,93 тис. грн без ПДВ перевищення вартості заходу.

п. 1.1.5.3.5 «Реконструкція комплектної трансформаторної підстанції. Заміна шафи трансформаторної підстанції і трансформатору потужністю від 25 до 630 кВА» У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік запланована заміна шаф та трансформаторів за 6 заходами (об`єктами) на суму 577,16 тис. грн без ПДВ, станом на 31.12.21 освоєння відсутнє, що підтверджується актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 342) та враховано НКРЕКП як невиконання заходу.

п. 1.2.1.3 «Реконструкція ПЛ 110 кВ «Відпайка до ПС Південно-Західна» в м. Полтава» У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік заплановано виконання проєктно-кошторисної документації на суму 385,52 тис. грн без ПДВ, станом на 31.12.21 освоєння відсутнє, що підтверджується Актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 339) та враховано НКРЕКП як невиконання заходу.

п. 1.2.1.4 «Нове будівництво КЛ 110 кВ від ПЛ 110 кВ «Полтава-Турбозавод № 2» до ПС 110/10/6 кВ «Південно-Західна» в м. Полтаві» У відповідності до схваленої НКРЕКП інвестиційної програми на 2021 рік заплановано виконання проєктно-кошторисної документації на суму 622,72 тис. грн без ПДВ, станом на 31.12.21 освоєння відсутнє, що підтверджується Актом перевірки від 27.07.2023 року №330 (стор. 339) та враховано НКРЕКП як неосвоєння заходу.

У висновку експерта №2310 від 09.10.2023 року за результатами проведення економічної експертизи, судовим експертом надано висновок, відповідно до якого обсяг невиконання заходів Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2021 рік станом на 31.12.2021 року становить 43 заходів на суму 29152,98 тис. грн. без ПДВ. (том №20 до позовної заяви).

Відповідно до частини2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не надано до суду контррозрахунку та належних доказів на підтвердження визаченої Регулятором суми не виконання (не освоєння) позивачем інвестиційної програми 2021 року в розмірі 56068,03 тис. грн.

Зважаючи на встановлені обставини справи та висновок експерта №2310 від 09.10.2023 року , АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» допустило невиконання (неосвоєння) інвестиційної програми на 2021 рік на суму 29152,98 тис. грн. без ПДВ.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що неправильне обрахування відповідачем суми невиконання інвестиційної програми за 2021 рік призвело до неправильного визначення сум, які в подальшому підлягають вилученню із тарифу на підставі пункту 3 спірної постанови.

Щодо визначення суми доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року та додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року, суд зазначає наступне.

За результатами перевірки ліцензованої діяльності АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», відповідачем визначено суму доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року в розмірі 193 571 тис.грн. без ПДВ та додатково отриманий (недоотриманий) дохід від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року в розмірі 33 397,5 тис.грн. без ПДВ.

Відповідно до пп. 22 п.4 Додатку 22 до Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов Методики визначення сум надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії, дохід від економії технологічних витрат електричної енергії (Д ТВЕ) за підсумками звітного року розраховується за встановленими відповідними формулами.

У висновку експерта №2310 від 09.10.2023 року за результатами проведення економічної експертизи, судовим експертом налано висновок, відповідно до якого сума доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року відповідно до пп. 22 п. 4 Додатку 22 до Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 №428 Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, методики визначення сум надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії склала від`ємне значення (-10593,09 тис.грн.)

Таким чином, судом встановлено, що сума доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за 2021 рік становить (-)10 593 тис.грн., що підтверджується матеріалами справи та висновком експерта №2310 від 09.10.2023 року (том №20 до позовної заяви).

Відповідно до пп. 4 п.5 Додатку 22 до Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов Методики визначення сум надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії, додатково отриманий (недоотриманий) дохід від економії технологічних витрат електричної енергії, що визначається за встановленими відповідними формулами.

У висновку експерта №2310 від 09.10.2023 року за результатами проведення економічної експертизи, судовим експертом налано висновок, відповідно до якого сума додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії, що розраховується у відповідності до пп. 4 п.5 Додатку 22 до Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 №428 Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, методики визначення сум надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії склала становить 0,00 грн.

Таким чином, судом встановлено, що сума додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за 2021 рік становить 0,00 грн., що підтверджується матеріалами справи та висновком експерта №2310 від 09.10.2023 року (том №20 до позовної заяви).

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправнясть рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не спростовано та не надано до суду контррозрахунку та належних доказів на підтвердження визначеної Регулятором суми доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року в розмірі 193 571 тис. грн. без ПДВ та додатково отриманий (недоотриманий) дохід від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року в розмірі 33 397,5 тис.грн. без ПДВ.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи та висновок експерта №2310 від 09.10.2023 року, сума додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за 2021 рік становить 0,00 грн.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що неправильне обрахування відповідачем суми доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року та додатково отриманого (недоотриманого) доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року призвело до неправильного визначення сум, які в подальшому підлягають вилученню із тарифу на підставі пункту 3 спірної постанови.

Щодо визначення суми профіциту коштів від надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 та 2022 роки, суд зазначає наступне.

За результатами перевірки ліцензованої діяльності АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», відповідачем визначено суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік, у розмірі 16717,97 тис.грн. (без ПДВ) та суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік, у розмірі 1006,38 тис.грн. (без ПДВ).

Суд зазначає, що розрахунок величини дефіциту та профіциту коштів, пов`язаних з наданням послуг з приєднання визначається у відповідності до Методики (Порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, затвердженої Постановою НКРЕКП від 18.12.2018 №1965, та розраховується за формулами встановленими цією Методикою.

Відповідно до п. 1.5 Методики оператор системи передачі та оператори систем розподілу складають станом на останнє число звітного кварталу наростаючим підсумком з початку базового періоду звіт щодо надання ними послуг з приєднання за формою, наведеною в додатку 1 до цієї Методики, та подають до НКРЕКП до 30 числа місяця, наступного за звітним кварталом, скорочену форму звіту (графи 1-63 та 109-125) та до 01 лютого повну форму звіту за базовий період.

У звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про:

замовників, яким надано послуги з приєднання у звітному кварталі;

замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання;

замовників, яким повернено заяви про приєднання (відмовлено у наданні послуги з приєднання);

замовників, які звернулись із заявою про приєднання до оператора системи передачі та операторів систем розподілу у звітному кварталі.

Оператори систем розподілу щороку до 01 лютого надають до НКРЕКП інформацію про місячний обсяг трансформації електричної енергії на напругу 6(10)20 кВ для трансформаторних підстанцій (ПС) основної мережі напругою 35-110 (154) кВ відповідно до територіальних одиниць оператора системи розподілу (за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Методики) та розрахунок дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, який виконується за формулами 5 та 14 цієї Методики.

Оператор системи передачі та оператори систем розподілу надають до НКРЕКП документи (їх копії) та інформацію (дані, відомості, звітність, проєктну документацію, виконавчу документацію тощо) щодо наданих у базовому періоді послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж (завершених приєднань) у вигляді, обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП, для подальшого аналізу величини дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, з метою оцінки обґрунтованості їх економічного рівня.

На підставі зазначених в п. 1.5 Методики даних та документів визначається сума дефіциту та профіциту коштів, пов`язаних з наданням послуг з приєднання.

За результатами проведеної економічної експертизи, судовим експертом складено висновок експерта від 09.10.2023 №2310, в якому після аналізу первинних документів та проведених розрахунків експерт встановив, зокрема, наступне:

- величина дефіциту (-) коштів, що виникла при виконанні заходів зі стандартних приєднань електроустановок замовників у 2021 році у зв`язку із перевищенням вартості виконаних заходів над сумою отриманої плати за стандартні приєднання від замовників, які здійснювало АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» становить 4601519,85 грн.

- величина профіциту (+) коштів, що виникла при виконанні заходів з нестандартних приєднань електроустановок замовників у 2021 році у зв`язку із перевищенням суми отриманої плати за нестандартні приєднання від замовників над вартістю виконаних заходів, які здійснювало АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» становить 19336914,82 грн.

- величина дефіциту (-) коштів, що виникла при виконанні заходів зі стандартних приєднань електроустановок замовників у 2022 році у зв`язку із перевищенням вартості виконаних заходів над сумою отриманої плати за стандартні приєднання від замовників, які здійснювало АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» становить 21346437,41 грн.

- величина профіциту (+) коштів, що виникла при виконанні заходів з нестандартних приєднань електроустановок замовників у 2022 році у зв`язку із перевищенням суми отриманої плати за нестандартні приєднання від замовників над вартістю виконаних заходів, які здійснювало АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» становить 22216550,18 грн.

Зважаючи на встановлені судом обставини справи та висновок експерта №2310 від 09.10.2023 року, загальна сума профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік становить: (-)4601,52 тис.грн. + (+)19336,91 тис.грн. = (+) 14735,39 тис.грн.; загальна сума профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік становить: (-)21346,44 тис.грн. + (+)22216,55тис. грн.= (+)870,11 тис. грн.

З урахуванням того, що експертний висновок зроблений на підставі дослідження первісних бухгалтерських та фінансових документів, а відповідач не надав суду докази на спростування висновку експерта, тому суд дійшов висновку, що відповідач неправильно визначив суми доходу від економії технологічних витрат електричної енергії за підсумками 2021 року та 2022 року, що призвело до неправильного визначення сум, які в подальшому підлягають вилученню із тарифу на підставі пункту 3 у Постанові від 25.08.2023 № 1560.

Водночас, пункт 3 Постанови від 25.08.2023 №1560, який стосується доручення підготувати та винести на засідання комісії НКРЕКП проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АТ "ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО" шляхом його зміни в бік зменшення на суму 54562,09 тис. грн. (без ПДВ), ще не є остаточним рішенням щодо встановлення (перегляду) тарифів та передбачає майбутнє обговорення та голосування за проект на комісії НКРЕКП з урахуванням всіх обставин, що склалися.

Таким чином, пункт 3 резолютивної частини Постанови від 25.08.2023№ 1560 за своєю природою жодним чином не порушує права позивача, тому позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають, що узгоджується із сталою правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постановах від 24 листопада 2021 року у справі №320/5797/19, від 20 квітня 2022 року у справі № 640/21345/18 відповідно до якої спірна постанова в частині пункту 3, адресована Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики щодо підготовки та винесення на засідання НКРЕКП проєкту рішення є організаційно-розпорядчим актом внутрішньо-спрямованого змісту, не є індивідуальним актом, а тому жодних прав, свобод, інтересів позивача не порушує та не передбачає для нього обов`язків і обмежень.

Отже, суд прийшов до висновку, про відсутність підстав для скасування п. 3 Постанови №1560.

Враховуючи наведені судом вище висновки, позовні вимоги АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на часткове задоволення адміністративного позову АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на його користь витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684,00 грн.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (вул. Старий Поділ, 5, м. Полтава, Полтавська область, 36022, код ЄРДПОУ 00131819) до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19, м. Київ, 03057, ідентифікаційний код 39369133) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1560 від 25.08.2023 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання».

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь АТ "Полтаваобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2684,00 грн. (шістнадцять тисяч вісімсот шістнадцять гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 02.05.2024.

Суддя С.С. Бойко