Справа № 520/22039/23
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті касаційного провадження

30 квітня 2024 року

м. Київ

справа №520/22039/23

адміністративне провадження № К/990/13982/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Коваленко Н.В.,

суддів: Рибачука А.І., Тацій Л.В.,

перевіривши касаційну скаргу Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду 06.11.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2024 у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки при формуванні витягу від 27.07.2021 № 2898 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером: :06:002:0001 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,43;

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки при формуванні витягу від 27.07.2021 № 2895 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером: :06:002:0002 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,43.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду 06.11.2023, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2024, адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із прийнятими судовими рішеннями, Харківська міська рада звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою.

Вирішуючи питання щодо відкриття касаційного провадження, Верховний Суд виходить із такого.

Розгляд справи в суді першої інстанції здійснено в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктом 8 частини 2 статті 129 Конституції України передбачено, що серед основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно із частиною першою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Приписами частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження) не підлягають касаційному оскарженню, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Тлумачення вказаних норм у їхньому логічному взаємозв`язку передбачає, що процесуальний закон пов`язує можливість касаційного перегляду у справах розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження тільки з тими юридичними фактами, вичерпний перелік яких викладений у підпунктах "а", "б", "в" та "г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підставами касаційного оскарження скаржник зазначає пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України).

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження судових рішень, скаржник вказує на те, що суди першої та апеляційної інстанції в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без врахування висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 160/2185/20, від 12.11.2018 у справі № 814/789/17, від 30.06.2021 у справі № 804/1472/17 в яких зазначено, що витяг з технічної документації не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

На думку скаржника, в справі, яка розглядається позивач оскаржує витяг, який не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а носить лише інформаційний характер. При цьому, саме рішення відповідної сільської, селищної чи міської ради затверджує технічну документацію щодо відповідної нормативної грошової оцінки землі. Таким чином, позивачем обрано неналежний та неефективний спосіб захисту порушеного права.

Також підставами касаційного оскарження заявник вказує підпункти "б", "в" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України. Зазначає, що у провадженні Господарського суду Харківської області розглядається справа № 922/407/23. Одним із основних доказів у цій справі є саме виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 27.07.2021 № 2898. Тому, у разі визнання протиправним та скасування оскаржуваного витягу від 27.07.2021 № 2898, Харківська міська рада буде позбавлена можливості їх спростувати у справі № 922/407/23 та безпосередньо вплинути на результат розгляду. Крім того, справа становить суспільний інтерес , оскільки відповідно до вимог статті 277 та 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати та земельного податку визначається на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Колегія суддів зауважує, що Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного Суду постановою від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17 у питанні можливості оскарження дій по формуванню витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки дійшов висновку про те, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

Тому висновки судів попередніх інстанцій повністю узгоджуються із зазначеною правовою позицією Верховного Суду, а доводи касаційної скарги жодним чином їх не спростовують.

Колегія суддів не бере до уваги посилання на висновки Верховного Суду, які викладені в постановах від 04.09.2020 у справі № 821/1887/16, від 01.06.2022 у справі № 640/13150/19, від 20.06.2023 у справі №804/6692/17, оскільки такі посилання є загальними, а скаржником не наведено мотивованих аргументів неправильного застосування норм права.

Також скаржник посилається на порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції щодо долучення нового доказу, а саме позивачем був поданий Геодезичний висновок. Заявник вважає, що приймаючи до уваги та обґрунтовуючи на підставі нього постанову, суд апеляційної інстанції фактично позбавив Харківську міську раду можливості спростувати цей доказ.

Проте Верховний Суд не бере до уваги вказаний аргумент скаржника щодо порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, оскільки як вбачається з витребуваної електронної справи КП "Діловодство спеціалізованого суду" доповнення до відзиву з вищевказаним висновком було доставлено до електронного кабінету Харківської міської ради 20.02.2024. Таким чином, скаржник не був позбавлений права надати пояснення чи заперечення на ті докази, які були подані позивачем.

Суд зауважує, що посилання на наявність обставин, передбачених підпунктом "б" пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України не містять достатніх обґрунтувань, скаржник не зазначає, які саме обставини, встановлені оскарженими судовими рішеннями, хоче спростувати та при розгляді якої справи, проте позбавлений такої можливості.

Також Суд вважає необґрунтованим посилання скаржника на те, що справа становить значний суспільний інтерес, оскільки вони носять загальний характер, який притаманний кожній аналогічній справі.

Вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Скаржником не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Оцінивши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що скаржником не доведено існування обставин, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи викладені вимоги Кодексу адміністративного судочинства України, для можливості відкриття провадження у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, у касаційній скарзі скаржник має обґрунтовано зазначити підстави, вказані у підпунктах "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на наведене, Суд вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 328, 333, 347, 355, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду 06.11.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2024 у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Надіслати Харківській міській раді копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження, разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не оскаржується.

Суддя-доповідач Н.В. Коваленко

Суддя А.І. Рибачук

Суддя Л.В. Тацій