Справа № 335/4842/24
Суддя: Гашук К. В.
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

1Справа № 335/4842/24 2-а/335/94/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Гашук К.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

29.04.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною позовною заявою, у якій він просить визнати протиправною та скасувати постанову №282 від 11.09.2023, яка винесена начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 210 КУпАП та закрити провадження у справі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя доходить висновків, що зазначену позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених КАС України.

Згідно із ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Як передбачено ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Із позовної заяви встановлено, що оскаржувана постанова винесена начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 11.09.2023, а отже останнім днем на її оскарження є 21.09.2023.

Позовна заява, подана позивачем до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя 29.04.2024, тобто із пропуском встановленого законом строку на її оскарження.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас, позивачем разом із адміністративним позовом не подано заяви про поновлення строку для звернення до суду, з доказами (поясненнями) поважності причин його пропуску.

У самому позові позивач зазначає, що оскільки оскаржувану постанову він отримав лише 19.04.2024, то він звернувся до суду із вказаною позовною заявою без пропуску строків, встановлених КАС.

Разом з тим, доводи позивача про те, що ним не пропущений строк на звернення до суду із вказаною позовною заявою, суддя вважає безпідставними, оскільки КАС України чітко визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, повинно бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення такого рішення (постанови), а також визначено, що у разі пропуску такого строку позивач повинен подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням причин такого пропуску, а відтак вказані позивачем обставини можуть бути зазначені ним, в якості підстав для поновлення пропущеного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

До позовної заяви позивачем долучено клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання вказаного позову, на підставі п. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

В обґрунтування клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору зазначено, що на день звернення до суду із вказаним позовом позивач не працює, є інвалідом 3 групи, та отримує пенсію по інвалідності у розмірі 2100 грн., у зв`язку із чим має скрутний фінансовий та майновий стан, також наразі він не має можливості працевлаштуватись. На підтвердження вказаних обставин до позову надано відомості з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, вказаними у довідці форми ОК-5.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, доходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану особи, яка звертається до суду із відповідним клопотанням. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді у суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

На підтвердження скрутного матеріального стану позивачем надано Довідку форми ОК-5 Пенсійного фонду України з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування сформовану 04.04.2024.

Разом з цим, у Довідці форми ОК-5 не зазначено будь-яких відомостей, які б доводили скрутний фінансовий стан позивача. Також, надана довідка є недостатніми доказами на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, оскільки будь-яких інших доказів на підтвердження того, що позивач не отримує доходів з інших джерел, останнім суду не надано.

У своїй позовній заяві позивач заначив, що наразі він не має можливості працювати.

Разом з тим, до позову не долучено доказів з яких би можливо було встановити, що позивач, будучи особою працездатного віку, не має можливості працевлаштуватись.

З огляду на викладені обставини, вважаю, що наведені позивачем у заяві доводи, а також долучені ним докази не дають достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору, а відтак у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно висновку Великої Палати Верховного Суду, який викладено у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 та оприлюднено у Єдиному реєстрі судових рішень 18.04.2020, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У вказаній постанові, Велика Палата Верховного Суду відступила від попереднього висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

На підставі викладеного суддя зазначає, що позивач має сплатити судовий збір при оскарженні постанови у розмірі 605 грн. 60 коп.

Зідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви ОСОБА_1 її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду із аналогічними вимогами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Гашук