Справа № 520/120/24
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 520/120/24

адміністративне провадження № К/990/13870/24

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану ОСОБА_2 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2024 у справі №520/120/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - Харківська обласна прокуратура, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - Харківська обласна прокуратура, в якому просила: «визнати бездіяльність в ненаданні/відмові субсидії Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області протиправною та такою що порушує права народу/громадян України і права позивача в тому числі, що перешкоджає для отримання соціальних послуг громадянам України потребуючих помочі від держави у скрутний час, бо позивач не зобов`язаний надавати акти обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства/фактичного місця проживання особи, форма якого затверджується Мінсоцполітики, та акта обстеження стану зовнішньо- і внутрішньобудинкових електромереж щодо їх відповідності вимогам нормативно-правових актів, що проведені організаціями, які здійснюють обслуговування таких мереж».

Харківський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 06.02.2024 у задоволенні позову відмовив.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Другий апеляційний адміністративний суд своєю ухвалою від 10.04.2024 повернув апеляційну скаргу скаржнику.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний Суд» 11.04.2024 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана ОСОБА_2 , в якій скаржник просить скасувати ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2024 та постановити ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до частини 1 статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття касаційного провадження, суд виходить із такого.

Частиною 1 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини 3 статті 2 КАС України).

За приписами пункту 1 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до частини 1 цієї ж статті, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Перевіряючи зміст касаційної скарги, Верховний Суд встановив, що скаржник використав принизливі та образливі висловлювання, які не відповідають стилю спілкування у діловому мовленні та нормам етичної поведінки сторони у справі, що суд касаційної інстанції вважає неприпустимим.

Зокрема, у касаційній скарзі, серед іншого, зазначено:

«…з огляду на явне порушення закону цим суддею нетрадиційної орієнтації він (суддя Тітов) ще став переступником преступившим через закон та присягу судді разом з конституцією України і порушив моє/наше право на справедливий суд...порушивши таким чином і європейську конвенцію з прав людини ратифіковану Україною. Суддя нетрадиційної орієнтації до того ще і брехун…»

«… я в скарзі до них вказав що вважаю суддів що порушують закони та присягу злочинцями та покидьками і тому вони скаргу розглядати не будуть. Чому ВРП не реагує на заяву судді що він хуже педофіла з некрофілом…»

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа № 9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Обґрунтування позову з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах "Шенбк проти Чеської Республіки" від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, "GERARD DURINGER and FOREST GRUNGE проти Франції" від 04 лютого 2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, "GUNTIS APINIS проти Латвії" від 20 вересня 2011 року, заява №46549/06).

Як наслідок, Верховний Суд констатує, що використання образливих висловлювань є неприпустимим при оформленні касаційної скарги.

За правилами частини 3 статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З огляду на те, що викладені у касаційній скарзі образливі висловлювання скаржника свідчать про зловживання ним процесуальними правами, касаційну скаргу необхідно повернути заявнику на підставі частини 3 статті 45 КАС України.

Керуючись статтею 45 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану ОСОБА_2 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2024 у справі №520/120/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - Харківська обласна прокуратура, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути скаржнику.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.

Повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддяВ.М. Шарапа