Справа № 340/2064/24
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

30 квітня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/2064/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до

Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (25009, м.Кропивницький, вул. Соборна, 7а, ),

Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд.158-Б, )

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням уточненого, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області від 04.12.2023 року №37 про відмову у призначенні пенсії за віком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити перерахунок розміру пенсії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно його заяви від 29.11.2023 року № 13487, у урахуванням стажу 33 роки 1 місяць згідно довідок про заробітну плату за весь цей період, та визначеного на основі цих даних особистого коефіцієнту зарплати;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, згідно рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2018 року № 1140/2714/18 поновити виплату, в розмірі 7699,99 грн., яка протизаконно була припинена з 01.02.2020 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України сплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , невиплачену суму пенсії з 01.02.2020 року по момент винесення рішення з урахуванням всіх підвищень, індексацій, надбавок, доплат, перерахунків, компенсації, передбачених чинним законодавством України згідно статті 46 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування в повному обсязі;

- стягнути солідарно з Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 суму моральної шкоди в розмірі 30000 (тридцяти тисяч) грн. 00 коп.

Ухвалою судді від 09.04.2024 позовну заяву залишено без руху. Позивачем усунуті недоліки позовної заяви, позов приведено у відповідність до ст.ст.160, 161 КАС України. Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, відсутні.

Позивач просить звільнити його від сплати судового збору, враховуючи його майновий стан.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, суд під час вирішення питання стосовно звільнення від сплати судового збору повинен виходити з майнового стану особи.

На підтвердження майнового стану, позивачем подано відомість щодо його доходів за 2023 рік, згідно якої розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача. Крім того, предметом позову є захист соціальних прав позивача.

З огляду на викладене, клопотання позивача про його звільнення від сплати судового збору, є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 КАС України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, відсутні.

Також позивач просить розглядати справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з того, що статтею 12 визначені форми адміністративного судочинства.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266 1 цього Кодексу.

Таким чином, наведеною нормою встановлено вичерпний перелік категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, до яких не відноситься дана справа.

Згідно ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частин 1-3 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, суд зазначає, що прохаючи проведення розгляду даної справи проводити у судовому засіданні з викликом учасників справи, сторона повинна навести обґрунтування необхідності саме у цієї сторони доводити свою позицію у судовому засіданні, а не визначати потреби суду.

Враховуючи викладене, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд дійшов висновку, що прохання позивача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін не підлягає задоволенню.

До того ж, позивачем не наведено належних обґрунтувань складності справи та необхідності й доцільності розгляду даної справи у судовому засіданні. Також характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи,

Отже, справу належить розглянути в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (пункт 1 частини першої статті 263 КАС України).

Окрім того, суд зауважує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 р. у справі Ахеn v. Germany, рішення від 25.04.2002 р. Varela Assalino contre le Portugal). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Судом створено учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи №340/2064/24 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України. До того ж, бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження зумовлює необхідність встановлення судом порядку та строків для подання учасниками справи заяв по суті справи, передбачених чинним КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161, 171, 248, 256, 257 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задовольнити. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви у справі № 340/2064/24.

Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №340/2064/24.

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи (у письмовому провадженні), суддею Кармазиною Т.М. одноособово.

Зобов`язати відповідачів, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, подати до суду належним чином завірені копії усіх матеріалів, які покладені в основу прийняття оскаржуваного рішення від 04.12.2023 року №37, а також усіх матеріалів, поданих ОСОБА_1 для призначення пенсії, а також копію усієї пенсійної справи ОСОБА_1

Запропонувати відповідачам подати до суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, відзив на позовну заяву, з дотриманням норм ст.ст.162, 261 КАС України та наявні докази у порядку, передбаченому статтею 79 КАС України. Одночасно направити копії відзиву та письмових доказів позивачу. Разом з відзивом подати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Роз`яснити відповідачам, що у відповідності до ч.4 ст.159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Перше судове засідання у справі буде проведено не пізніше п`ятнадцяти днів із дня відкриття провадження у справі. Справу буде розглянуто без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Інформацію щодо стану розгляду даної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет: http://adm.kr.court.gov.ua/sud1170/.

Направити відповідачу копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Копію ухвали невідкладно надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА