Справа № 520/8514/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Тітов О.М.

29 квітня 2024 р. Справа № 520/8514/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 травня 2023 року по справі за адміністративним позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради до ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В с т а н о в и в:

12.10.2022 позивач Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради (далі - Інспекція ДАБК ХМР) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 в якому просить суд:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » № НОМЕР_1 (замовник будівництва ОСОБА_1 ).

Позов мотивував тим, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 виконується зі збільшенням загальної площі з 58.3 кв.м до 254.00 кв.м, тобто зі зміною зовнішньої конфігурації об`єкта, без отримання вихідних даних для проектування, а в повідомлені про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів за наслідками (CC1) № ХК 70, зазначено недостовірні данні щодо містобудівних умов та обмежень, та як наслідок належно затвердженої проектної документації.

Посилається на те, що в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_1 посилається на п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289. В той же час, вказані обставини не відповідають дійсності, оскільки зовнішня конфігурація квартири АДРЕСА_1 збільшується за рахунок влаштування надбудови мансандри. Площа об`єкту збільшується з 58.3 кв.м до 254.0 кв.м, тобто збільшується в 4 рази.

В даному випадку одним із обов`язкових документів, який дає право виконувати будівельні роботи, є містобудівні умови та обмеження, які у забудовника ОСОБА_1 відсутні.

Відсутність містобудівних умов та обмежень також дає підстави стверджувати про відсутність у забудовника належним чином затвердженого проекту, оскільки розробити та затвердити такий проект за відсутності містобудівних умов та обмежень в даному випадку у законний спосіб не можливо.

Зазначає, що наведені вище обставини свідчать про те, що спірний об`єкт будується з порушенням вимог містобудівного законодавства, тому подальше прийняття цього об`єкту до експлуатації та реєстрації речових прав на нього призведе до легалізації самочинного будівництва на території м. Харків, а подальше його відчуження буде суперечити діючому законодавству.

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.05.2023 (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративний позов Інспекції ДАБК ХМР задоволено.

Судовим рішенням припинено право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » № НОМЕР_1 (замовник будівництва ОСОБА_1 ).

Рішення вмотивовано тим, що зважаючи на зміну зовнішньої конфігурації в частині збільшення загальної площі об`єкта будівництва (реконструкції) (з 58.3 кв.м. до 254.0 кв.м.), замовник повинен був отримати містобудівні умови та обмеження для проектування вказаного вище об`єкту будівництва (реконструкції). Проте, в порушення статей 26, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідачем цього зроблено не було.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Вказує, що жодних доказів, якими б підтверджувалась зміна ОСОБА_1 геометричних розмірів фундаменту будинку, як і самовільна забудова нею належної ХМР земельної ділянки, позивачем не надано.

Зазначає, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення Відповідачкою дій щодо реалізації наданого їй цим повідомленням права на проведення будівельних робіт. Після закінчення таких робіт вищезазначене повідомлення вичерпало свою дію фактом виконання. На теперішній час ОСОБА_1 усі зазначені у повідомленні будівельні роботи виконані.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22.05.2022 у справі № 926/8060/17 від 19.09.2018 у справі № 804/1510/16 та від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 01.10.2019 № 826/9967/18, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17, від 20.01.2021 у справі № 420/1674/19, від 04.08.2021 у справі № 640/20369/18, від 01.06.2022 у справі № 420/7511/19.

Посилається на те, що ефективним способом захисту за цих обставин є знесення самочинного будівництва за рішенням суду у разі, якщо позивачем буде доведено, що об`єкт має ознаки самочинного будівництва. Цей висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі № 826/12543/16, а також постанові Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 30.03.2021 у справі № 826/5513/17.

Також зазначає, що позивачем фактично здійснено перевірку діяльності ОСОБА_1 , зокрема, шляхом отримання даних з електронних реєстрів: Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, інформації Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради і т.і.

Позивачем не видавався ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. Видача припису особі, яка здійснила самочинне будівництво можлива лише під час здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю, в порядку передбаченому статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI).

Також посилається на те, що позивач не звертався до Міністерства розвитку громад та територій України з проханням надати дозвіл на проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач Інспекції ДАБК ХМР, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, обґрунтовуючи таке прохання доводами, які по сутті аналогічні підставам звернення до суду, викладеними у позовній заяві.

Посилається на те, що законодавець прямо передбачив у ч. 2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю на звернення до суду із вимогою про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Зазначає, що закон не містить застережень стосовно того, що факти наведення недостовірних даних, не можуть бути виявлені відповідним органом державного архітектурно- будівельного контролю на підставі інформації, відображеної у офіційних листах, повідомленнях, відповідях на запити чи інших документах державних органів, підприємств, установ, організацій тощо, отриманих у процесі здійснення цим органом своїх публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства.

При цьому, факт подання наведених у надісланому повідомленні та у зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, може бути виявлений органом державного архітектурно- будівельного контролю не лише за результатом проведеної перевірки.

Посилається на те, що закон не зобов`язує Інспекцію ДАБК ХМР проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16, а також у постановах від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16, від 22.01.2021 у справі № 640/11869/20, 25.10.2021 у справі № 802/2080/16-а, від 14.02.2023 у справі № 826/16509/18.

Також, звертає увагу на те, що на дату подання цього позову до суду першої інстанції на території України діяв правовий режим воєнного стану, на час подання позову Інспекція була позбавлена можливості проводити заходи державного архітектурно-будівельного контролю та видавати приписи, зокрема про зупинення будівельних робіт.

Так, постановою КМУ від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі Постанова № 303), яка набрала чинності 17.03.2022, постановлено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна, станом на 22.08.2022 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) 2- х кімнатна квартира загальною площею 58.3 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної власності на підставі договору дарування - ОСОБА_1 , серія та номер: 5399 від 08.11.2018 (а.с. 39).

18.10.2021 в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХК70, в якому міститься наступна інформація:

- замовник - ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: Харківській район, Харківська територіальна громада (станом на 01.01.2021), АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_2 , виданий ЦВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 15.03.1998, ІПН НОМЕР_3 , тел. НОМЕР_4 , тел. 050-401-40- 03;

- вид будівництва: «Реконструкція»;

- назва об`єкта будівництва: реконструкція квартири АДРЕСА_1 ;

- код ДКБС 1122.1 Котеджі та будинки двоквартирні підвищеної комфортності;

- документ, що засвідчує право власності (користування) земельною ділянкою - відсутній. Підстава: реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані;

- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки : не видаються. Не потребуються згідно п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289;

- спосіб будівництва: «Господарський»;

- генеральний проектувальник, головний архітектор проекту ОСОБА_3 (дата документу про призначення 12.05.2021);

- загальна площа (м.кв.) об`єкта відповідно до проектної документації 254.0 кв.м.; житлова площа 144.0 кв.м.; будівельний об`єм (м.куб.) 723.9 м.куб.; поверховість мансардний поверх 2-поверховоро з мансардою будинку (а.с. 47-67).

19.09.2022, отримавши електронне звернення ОСОБА_4 (Bx. № H-4- ЕП-18990/1-22 від 16.08.2022) стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 40-41), Інспекцією ДАБК ХМР було досліджено зміст повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 18.10.2021 № ХК70, розміщеному на офіційному веб-сайті Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Згідно листа Департаменту з інспекційної роботи від 19.09.2022 № 2390/0/226-22 (а.с. 45-46) в результаті перевірки встановлено, що станом на 23.02.2022 в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному вебсайті Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (www.e-construction.gov.ua), який містить інформацію про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011, наявна iнформацiя стосовно об`єкту: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », а саме: повідомлення про початок виконання будівельних робіт № XK 70, жовтень, 2021 (замовник - фізична особа).

Згідно інформації зазначеної в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів незначними наслідками (CC1) за № ХК 70 від 18.10.2021 на об`єкт: «Реконструкцiя квартири АДРЕСА_1 », зазначено зокрема:

- замовник - ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: Харківській район, Харківська територіальна громада (станом на 01.01.2021), АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_2 , виданий ЦВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 15.03.1998, ІПН НОМЕР_3 , тел. НОМЕР_4 , тел. 050-401-40- 03;

- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - вiдсутні. Підстава: реконструкція або капітальний ремонт квартири без змiни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані не потребуються, згідно з п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289;

- документ, що засвідчує право власності (користування) земельною ділянкою - вiдсутній документ на земельну ділянку. Підстава: Реконструкція об`єкта будівництва без змiни зовнішніх геометричних розмiрiв їхніх фундаментів у плані (не зазначається згідно з п. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (реконструкція, реставрація або капітальний ремонт будівель без змiни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані);

- загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації 254.00 кв.м; поверховість - 2 пов. (мансардний поверх 2-х поверхового з мансардою будинку).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна, станом на 22.08.2022 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), двокімнатна квартира АДРЕСА_4 , належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору дарування, № 5399 вiд 08.11.2018.

Відповідно до листа Департаменту містобудування та архітектури ХМР (далі - Департамент містобудування та архітектури) від 25.08.2022 № 555/0/608-22 вихідні данні, а саме, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , Департаментом містобудування та архітектури не надавались.

З урахуванням вищевикладеного, позивач прийшов до висновку, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 виконується зі збільшенням загальної площі з 58.3 кв.м до 254.00 кв.м, тобто зі зміною зовнішньої конфігурації об`єкта, без отримання вихідних даних для проектування, а в повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ХК 70 зазначено недостовірні дані щодо містобудівних умов та обмежень, та як наслідок належно затвердженої проектної документації.

Вважаючи, що об`єкт реконструкції (квартири АДРЕСА_1 ) будується з порушенням містобудівного законодавства, позивач прийшов до висновку про наявність підстав для припинення в судовому порядку права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Не погоджуючись з висновками суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон № 3038-VI).

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно із ч. 2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону № 3038-ІV державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 (далі - Порядок № 533).

Згідно із п. 5 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 533 встановлено, що підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судці.

Відповідно до п.п. 15-18 Порядку № 533, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень з додатком.

Згідно із п. 23 Порядку № 533, органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Крім того, відповідно до п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністру України від 13.04.2011 № 466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Аналіз вказаних приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що лише дотримання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо умов і порядку проведення позапланового заходу може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом повинна передувати відповідна перевірка, за результатами якої встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, а недотримання контролюючим органом вимог Порядку № 553 призводить до відсутності правових наслідків такої перевірки.

Верховний Суд у постанові від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21 вказав на неможливості ототожнення за правовими наслідками передбачене пунктом 7 частини 3 статті 41 Закону право органу контролю на отримання від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документів з її оцінкою органом контролю, оскільки за змістом цієї норми інформація отримується саме для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, такої інформації достатньо для певних рішень органу контролю лише у випадках очевидних порушень (постанова Верховного Суду від 20.12.2023 у справі № 640/12885/21).

У свою чергу, на переконання колегії суддів, у межах цієї справи відсутні підстави вважати, що наявні у матеріалах справи документи містять відомості про очевидну недостовірність зазначених відповідачем у декларації даних, які б свідчили про самочинне будівництво об`єкта.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, висновки позивача про те, що об`єкт реконструкції (квартири АДРЕСА_1 ) будується з порушенням містобудівного законодавства зроблені лише на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, без перевірки технічної документації та без виходу на об`єкт реконструкції.

Тобто, без фактичної перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Позивачем не спростовано те, що перевірка відповідача Інспекцією ДАБК ХМР не проводилася, припис про усунення недоліків відповідачу не видавався, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апелянта, що у спірних правовідносинах звернення Інспекції ДАБК ХМР про припинення права на виконання будівельних робіт є передчасним.

Зазначені вимоги не є формальними, оскільки за приписами статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553 саме під час перевірки встановлюється дотримання законодавства при розробці проектної документації, достовірність інформації в деклараціях про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі щодо права проведення будівельних робіт, власності, обсягу робіт та площі приміщень.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанцій щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21, від 20.12.2023 у справі № 640/12885/21, від 27.02.2024 у справі № 160/20027/21.

Доводи позивача, що ним не повинна проводитися перевірка, оскільки, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постановах від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16, від 22.01.2021 у справі № 640/11869/20, від 25.10.2021 у справі № 802/2080/16-а, від 14.02.2023 у справі № 826/16509/18, у позивача відсутній обов`язок проводити перевірку суб`єкта містобудування, суд апеляційної інстанції вважає помилковими, оскільки судом апеляційної інстанції під час розгляду цієї справи враховано правові висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21.

Відповідно до правових висновків, викладених в постанові Верховного Суду 02.02.2023 у справі № 460/10582/21, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.

Стосовно посилань позивача на Постанову КМУ від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» суд зазначає таке.

Так, вказаною Постановою КМУ припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в України».

На думку колегії суддів, у позивача за загальним правилом відсутня можливість проведення заходів архітектурно-будівельного контролю на період дії воєнного стану в Україні, оскільки Постанова КМУ від 13.03.2022 № 303 є чинною.

Поряд з цим, пунктом 2 вказаної постанови визначено, що протягом періоду воєнного стану здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, можливе виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що позивачем не було вчинено жодних належних дій з урахуванням актуального законодавства з метою здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно відповідачів, вчинення яких (дій) дозволило б позивачу провести позапланову перевірку відповідно до діючого законодавства.

Із врахуванням вищевикладених обставин, оскільки фактично позивачем не проведено перевірку в установленому законодавством порядку та за результатами державного архітектурно-будівельного контролю не складено акт, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, суд апеляційної інстанції вважає, що позов Інспекції ДАБК ХМР про припинення права на виконання будівельних робіт необґрунтований, у зв`язку з чим у його задоволенні необхідно відмовити.

Інші доводи апеляційної скарги на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового судового рішення у відповідній частині або зміні рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).

За приписами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Колегія суддів зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що при поданні апеляційної скарги відповідачем сплачено судовий збір у розмірі 3 721.50 грн, що підтверджується квитанцією № 31217 від 18.06.2023 (а.с. 139).

З урахуванням висновків суду апеляційної інстанції про задоволення вимог апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_1 Терпелюка Є.В., колегія суддів, здійснюючи розподіл судових витрат у справі, приймає рішення про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції ДАБК ХМР на користь позивача судові витрати, які складаються із витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у загальному розмірі 3 721.50 грн.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 Терпелюка Євгенія Володимировича задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 травня 2023 року скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні вимог адміністративного позову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП : НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 3 721.50 грн.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц Л.В. Курило