Справа № 520/2538/24
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2024-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 р. Справа № 520/2538/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.02.2024, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/2538/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2024 ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач, апелянт) через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області (далі ГУ ДМС в Харківській області, відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 24.10.2016 у формі подання «Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства», яким скасовано рішення УМВС України в Харківській області від 03.07.2006 про набуття громадянства України громадянином ОСОБА_3 , 21.01.1967 з його неповнолітніми дітьми: ОСОБА_1 12.10.1991, ОСОБА_4 02.02.1993, ОСОБА_5 02.11.1994, в частині що стосується позивача.

05.02.2024 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду визнано неповажними причини пропуску строку, та адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні підстави для поновлення строку та докази поважності пропуску строку.

22.02.2024 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .

Позивач, не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 і направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт зазначив, що позивачу не було відомо до 06.11.2023 - до надання ГУ ДМС в Харківський області адвокату Вітер Г.Р. письмової відповіді № 6301.6.2-19849/63.1-23 на адвокатський запит № АЗ-171/23 від 24.10.2023 про існування рішення ГУ ДМС в Харківській області від 24.10.2016 року у формі подання «Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства» яким скасовано рішення УМВС України в Харківській області від 03.07.2006 про набуття ним громадянства України, у зв`язку із тим, що громадянство України було набуто внаслідок подання свідомо неправдивих відомостей.

Також апелянт звернув увагу на Порядок провадження за заявами і поданнями з питань громадянства України та виконання прийнятих рішень, затверджено Указом Президента України від 27.03.2001 № 215 (далі - Порядок № 215), відповідно до якого протягом одного місяця суб`єкт владних повноважень з питань прийняття рішень про скасування громадянства, як ініціатор проведення перевірки та прийняття рішення, повинен в обов`язковому порядку повідомити позивача про прийняте рішення, вилучити документи підтверджуючі громадянство України та надати довідку про припинення громадянства відповідній особі.

Заважує, що не існує жодного доказу ознайомлення позивача з рішенням ГУ ДМС України в Харківській області про скасування рішення ГУ МВС України в Харківської області про набуття ним, як неповнолітньою дитиною, разом із батьком громадянства України унаслідок подання свідомо неправдивих відомостей. Не існує жодного доказу того, що позивач був обізнаний про існування оскаржуваного рішення ГУ ДМС України в Харківській області.

Відповідач правом на подання відзиву не скористалися.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України, розгляд справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 проведено в письмовому порядку, без виклику сторін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що 12.11.2016 є крайньою датою, до якої на позивача законодавчо було покладено обов`язок вклеїти фотокартку у паспорт по досягненню 25-річного віку та відповідно він повинен був дізнатися про скасування рішення про набуття ним громадянства України.

Колегія суддів вказані висновки суду першої інстанції вважає передчасними та зазначає наступне.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Ч. 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч. 1 ст. 122 КАС України).

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. У разі неподання особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналогічна позиція застосована Верховним Судом, зокрема, у постановах від 14.05.2019 у справі № 826/26174/15, від 21.12.2019 у справі №826/12776/15 та від 05.05.2022 у справі № 240/10663/20.

Відповідно до п. 121 Порядку №125 у разі припинення особою громадянства України або скасування рішення про оформлення набуття особою громадянства України управління, відділи (сектори) міграційної служби в районі, районі у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, дипломатичні представництва чи консульські установи України вживають заходів до вилучення у цих осіб документів, які підтверджують громадянство України.

Таким особам управління, відділи (сектори) міграційної служби в районі, районі у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, дипломатичні представництва чи консульські установи України видають довідку про припинення громадянства України або скасування рішення про оформлення набуття громадянства України.

Згідно з п. 122 Порядку №125 загальний строк виконання рішень з питань громадянства не повинен перевищувати одного місяця.

В матеріалах справи відсутні докази ознайомлення позивача з оскаржуваним рішенням. Крім того, стосовно позивача не вживались заходи з вилучення документів, які підтверджують громадянство України.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про громадянство» документами, що підтверджують громадянство України, є: 1) паспорт громадянина України; 3) паспорт громадянина України для виїзду за кордон; 4) тимчасове посвідчення громадянина України; 6) дипломатичний паспорт; 7) службовий паспорт; 8) посвідчення особи моряка; 9) посвідчення члена екіпажу; 10) посвідчення особи на повернення в Україну.

Позивач продовжував безперешкодно користуватися паспортом громадянина України та паспортом громадянина України для виїзду за кордон., продовжував вчиняти значущі дії відповідно до Цивільного кодексу України, які є обмеженими при недійсному паспорті.

Також, колегія суддів зауважує, що 11.04.2022 Посольство України в Азербайджані (установа, яка зобов`язана вилучити документи, які підтверджують громадянство України, в осіб у яких припинено громадянство) продовжило позивачу термін дії паспорта громадянина України для виїзду за кордон.

Обов`язок суб`єкта владних повноважень не може бути применшений обов`язком особи, коли вона «мала бути» обізнана про порушення своїх прав, у зв`язку із прийняттям таким суб`єктом рішення. Останнє без належних та допустимих доказів, за своєю суттю, є припущенням по відношенню до законодавчого імперативу щодо повідомлення особи про прийняте рішення.

Враховуючи вище зазначені правові норми та обставини справи колегія суддів вважає передчасними висновку суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви в зв`язку з пропуском позивачем строку.

Колегія суддів прийшла до висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 22.02.2024.

Згідно з ч.1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, а також судом першої інстанції під час постановлення ухвали від 22.02.2024 порушено норми процесуального права, апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 скасуванню, а справа №520/2538/24 направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 294, 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 по справі № 520/2538/24 - скасувати.

Справу № 520/2538/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін