Справа № 420/34766/23
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/34766/23

Перша інстанція: суддя Єфіменко К.С.,

повний текст судового рішення

складено 25.01.2024, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

при секретарі Пальоній І.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Одесі апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року у справі за позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про припинення виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 року Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі УДАБК ОМР) звернулось до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому позивач просив суд:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 27.10.2021р. №ОД38 «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.«А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати ОСОБА_1 привести земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029 загальною площею 0,0342 га та 0,0452 га відповідно) до первинного стану шляхом знесення самочинно збудованих об`єктів будівництва за власний рахунок.

В обґрунтування позовних вимог було зазначено, що за результатами обстеження на місці за вказаною адресою встановлено, що ОСОБА_1 у повідомленні №ОД38 від 27.10.2021 року про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.«А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 » наведено недостовірні дані, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Позивач заначив, що за вищевказаною адресою здійснюються будівельні роботи не з реконструкції існуючого житлового будинку, а нове будівництва двох окремо розташованих двоповерхових житлових будинків, що і стало підставою для звернення позивача до суду.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про задоволення позову.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 06.11.2019 р. №2032 земельна ділянка, загальною площею 0,0342 га, кадастровий номер: :43:014:0031, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_1 ..

Також, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.11.2019 р. №2028 земельна ділянка, загальною площею 0,0452 га, кадастровий номер: :43:014:0029. цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_1 ..

Згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, вказані земельні ділянки, цільове призначення яких - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), знаходяться в процесі об`єднання на підставі відповідної заяви від 26.06. 2023 р. № 345.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, житловий будинок літ.А, загальною площею 77,3 кв.м, житловою площею 41,7 кв.м та господарські будівлі і споруди, що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 06.11.2019 р. №2032 належить на праві власності ОСОБА_1 ..

Департаментом архітектури та містобудування ОМР видано відповідачу будівельний паспорт №01-07/286 від 22.10.2021р. на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029) з намірами забудови: реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.А з розширенням та надбудовою другого поверху, висотою до + 9,150м.

Згідно намірів забудови, виготовлених ТОВ АРХІТЕКТОР-ПРОЕКТ, на земельних ділянках з кадастровими номерами: :43:014:0031 та :43:014:0029, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , передбачена реконструкція існуючого одноповерхового житлового будинку шляхом прибудови по осях 4-5 додаткових приміщень першого та другого поверху. Загальна площа будинку після реконструкції складає 294,6 кв.м. житлова 137,4 кв.м. Габаритні розміри прибудови складають 11,32х 6,8 метрів.

Відповідно до Реєстру будівельної діяльності наявна інформація щодо реєстрації 02.11.2021 р. УДАБК ОМР повідомлення №ОД38 про початок виконання будівельних робіт на підставі вказаного будівельного паспорта.

Згідно даних, зазначених у повідомленні № ОД38 про початок виконання будівельних робіт:

замовник будівництва - ОСОБА_1 ;

назва об`єкта будівництва - реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. А з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029);

будівельний паспорт №01-07/286. виданий ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.10.2021 р. на реконструкцію 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. А з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029);

основні показники по спорудам: індивідуальний житловий будинок, кількість поверхів- 2. житлова площа 137. 4 кв.м, нежитлова площа 157, 2 кв.м.

Головним спеціалістом інспекційного відділу №1 УДАБК ОМР ОСОБА_2 , на підставі факсограми Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 12.09.2023 р. вх.№01-12/905, проведено комісійне обстеження законності виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , із залученням головного спеціаліста Київської районної адміністрації ОМР Гайдука С.С. та головного спеціаліста Департаменту архітектури та містобудування ОМР ОСОБА_3 ..

За результатом обстеження складено акт обстеження об`єкта містобудування щодо дотримання законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові на території м.Одеси.

Зі змісту названого акту вбачається, що за результатами обстеження на місці, за вказаною адресою встановлено, що ОСОБА_1 у повідомленні №ОД38 про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.А з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 від 27.10.2021 р., надані недостовірні дані, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, за вищевказаною адресою здійснюються будівельні роботи не з реконструкції існуючого житлового будинку, а нове будівництва двох окремо розташованих двоповерхових житлових будинків.

Наведена обставина і стала підставою звернення УДАБК ОМР до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем здійснено «комісійне обстеження об`єкту будівництва», що не передбачено нормами чинного законодавства, і, крім того, УДАБК ОМР не надано доказів видання позивачу припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм і правил з визначення строку для добровільного його виконання, як і доказів його невиконання.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції і вважає їх такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на таке.

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правове регулювання спірних правовідносин унормовується Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2021 р. (далі - Закон №3038-VI) та Постановою КМУ «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.2011р. №553 (далі- Порядок №553).

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМУ.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт регулює Порядок №553.

Пунктами 16-17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Аналіз зазначених норм права дає підстави вважати, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових та позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою відповідного органу складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається ще й протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч.1 ст. 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим КМУ.

Положеннями статті 38 Закону №3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Отже, позов про знесення самочинно збудованого об`єкта містобудування може бути пред`явлено органом державного архітектурно-будівельного контролю до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, встановлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Водночас, відповідно до ч. ч.ч. 1, 4 та 7 ст.376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Зі змісту наведених положень законодавства вбачається, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.

Отже, правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

За змістом частини сьомої статті 376 ЦК України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.

У цих випадках, з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.

У випадках, коли до суду з позовом про знесення самочинного будівництва звертається орган державного архітектурно-будівельного контролю, належить керуватися ч.1 ст.38 Закону №3038-VI, за якою у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

Отже, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:

1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;

3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Зі змісту наведених вище положень ч.1 ст.38 Закону №3038-VI у взаємозв`язку з нормами ч.1 ст.41 цього ж Закону, випливає, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією, висловленою Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02 листопада 2022 року у справі №420/4209/19 та від 23 лютого 2023 року у справі №420/6488/18.

Як вірно зазначено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, УДАБК ОМР було здійснено «комісійне обстеження об`єкту будівництва» на об`єкті реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.А з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029), що не передбачено чинним законодавством.

Будь-які докази щодо проведення планової чи позапланової перевірки на вказаному вище об`єкті, наявності наказів на проведення перевірки, направлення на проведення перевірки, тощо, як це передбачено Порядком №533, в матеріалах прави відсутні.

До того ж, позивачем у акті обстеження від 13.09.2023 р. не вказано про ненадання посадовим особам позивача доступу до об`єкту будівництва, як і доказів надання такого доступу, та, крім того, не надано доказів видання ОСОБА_1 припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, а також доказів невиконання такого припису.

При цьому, наведена вище обставина позивачем не заперечується.

Отже, окружний суд вірно вказав, що УДАБК ОМР порушено процедуру проведення відповідної перевірки, а також про відсутність її наслідків, зокрема припису про усунення порушень, наявність якого є обов`язковою передумовою для звернення до суду контролюючого органу у зв`язку з його невиконанням.

Більш того, фактично матеріали справи не містять будь-яких належних доказів щодо самочинного будівництва відповідачем чи інших порушень ним будівельних норм та правил, оскільки матеріали фотофіксації, надані позивачем на підтвердження самочинного будівництва, не містять інформації щодо місця (адреси) та часу їх створення, а тому ці матеріали не можуть вважатися належними доказами, а будь-які інші докази у справі відсутні.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне наголосити, що відповідно до Постанови КМУ «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» №303 від 13.03.2022р. припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 Про введення воєнного стану в Україні.

Приписами п.2 названої Постанови визначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України, протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Надалі, Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України прийнято наказ від 19 травня 2023 року №424 «Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану».

Зі змісту наведеного вище наказу вбачається, що:

1. Департаменту просторового планування територій та архітектури забезпечити:

- протягом 5 робочих днів від дати отримання звернення від фізичних чи юридичних осіб, органів державного архітектурно-будівельного контролю, правоохоронних органів стосовно необхідності здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) направлення запиту з відповідними матеріалами до ДІАМ для надання письмового обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу (далі обґрунтування проведення позапланового заходу) або відсутності підстав для нього;

- протягом 5 робочих днів від дати отримання обґрунтування проведення позапланового заходу ДІАМ підготовку проекту наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду);

- протягом 3 робочих днів від дня підписання наказу направлення копії наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) до ДІАМ та до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю (у разі необхідності).

2. Сектору зовнішніх комунікацій забезпечити протягом 2 робочих днів від дня підписання наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) оприлюднення його на офіційному вебсайті Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України.

Таким чином, враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що законодавчо встановлено певний алгоритм дій, при яких дозволяється проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану, що у

межах спірних правовідносин контролюючим органом зроблено також не було.

Отже, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо відсутності підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст постанови складено 29.04.2024 року.

Суддя-доповідач А.Г. Федусик
Судді А.В. Бойко О.А. Шевчук