Справа № 460/10805/23
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2024-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 квітня 2024 року м. Рівне №460/10805/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (далі - відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправними дії відповідача щодо несвоєчасного надання інформації на запит позивача від 26.01.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо надання відповіддю № 1700-0307-8/8762 від 02.02.2023 неповної інформації на пункти 1-3 запиту позивача від 26.01.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови відповіддю № 1700-0307-8/8762 від 02.02.2023 в задоволенні пунктів 1-3 запиту позивача від 26.01.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-V1;

визнати протиправними дії відповідача щодо недотримання вимог встановлених статті 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VI відповіддю № 1700-0307-8/8762 від 02.02.2023 на пункт 1-3 запиту позивача від 26.01.2023;

зобов`язати відповідача надати позивачу повну інформацію на пункти 1-3 запиту від 26.01.2023 з урахуванням норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови відповіддю № 1700-0307-8/9974 від 07.02.2023 в задоволенні пункту 1 запиту позивача від 01.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо несвоєчасного надання інформації на запит позивача від 01.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо недотримання вимог встановлених статтею 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VI відповіддю № 1700-0307-8/9974 від 07.02.2023 на пункт 1 запиту позивача від 01.02.2023;

визнати протиправними дії відповідача щодо надання відповіддю № 1700-0307-8/9974 від 07.02.2023 недостовірної інформації на пункт 1 запиту позивача від 01.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.201 1 № 2939-VI;

зобов`язати відповідача надати позивачу повну інформацію на пункт 1 запиту від 01.02.2023 з урахуванням норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо несвоєчасного надання інформації на запит позивача від 03.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо надання відповіддю № 1700-0902-8/10546 від 09.02.2023 неповної інформації на запит позивача від 03.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

зобов`язати відповідача надати позивачу повну інформацію на запит від 03.02.2023 з урахуванням норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо несвоєчасного надання інформації на запит позивача від 07.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови відповіддю № 1700-0307-8/12146 від 13.02.2023 в задоволенні пунктів 1-3 запиту позивача від 07.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

визнати протиправними дії відповідача щодо недотримання вимог встановлених статтею 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VI відповіддю № 1700-0307-8/12146 від 13.02.2023 на пункти 1-3 запиту позивача від 07.02.2023;

визнати протиправними дії відповідача щодо надання відповіддю № 1700-0307-8/12146 від 13.02.2023 недостовірної інформації на пункти 1-3 запиту позивача від 07.02.2023, наданого у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI;

зобов`язати відповідача надати позивачу повну інформацію на пункти 1-3 запиту від 07.02.2023 з урахуванням норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН.

За змістом позовної заяви, вимоги обґрунтовані тим, що позивач звертався до відповідача із запитами на отримання публічної інформації від 26.01.2023, 01.02.2023, 03.02.2023 та 07.03.2023. Проте, як вказує позивач, при розгляді запитів відповідачем не були дотриманні вимоги Закону України «Про доступ до публічної інформації», чим порушено право позивача на своєчасне отримання повної та достовірної публічної інформації, з огляду на що, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

24.05.2023 через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог та зазначає, що надаючи позивачу відповіді на запити, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Також, просить врахувати, що у зв`язку з введенням воєнного стану в України наявні форс-мажорні обставини, які впливають на роботу Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області. З наведених у відзиві підстав, просять суд відмовити у задоволенні позову.

31.05.2023 позивачем було подано відповідь на відзив, у якій він більш детально конкретизує доводи та обґрунтування, зазначені у позовній заяві, а також наводить свої аргументи на спростування тверджень відзиву відповідача.

ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою суду від 08.05.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

06.06.2023 від позивача надійшла заява про стягнення витрат на професійну праничу допомогу.

09.06.2023 від відповідача надійшло заперечення на заяву про стягнення витрат на правничу допомогу.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ ПРАВОВІДНОСИН.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступне.

26.01.2023 позивач звернувся до відповідача із запитом, у якому, покликаючись на приписи Закону України «Про доступ до публічної інформації», просив надати достовірну, точну та повну інформацію, а саме:

«1. Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області надало мені перерахунок пенсії з 01.10.2019 на виконання рішення суду по справі № 460/4451/19 у якому підсумок пенсії визначено в розмірі - 15660,18 грн, а саме:

посадовий оклад - 5500,00 грн;

оклад за військовим званням - 1410,00 грн;

процентна надбавка за вислугу років 45% - 3109,50 грн;

середньомісячна сума додаткових видів ГЗ за 24 місяці - 9498,53 грн,

Всього - 19518,03 грн, основний розмір пенсії 62%= 12101,18 грн

Надбавка до пенсії (учасник АТО, учасник бойових бій ст.6) - 391,00 грн;

Надбавка до пенсії (учасник бойових бій) - 40,00 грн;

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (син ОСОБА_2 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_3 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_4 )- 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дружина ОСОБА_5 ) - 782,00 грн.

Підсумок пенсії - 15660,18 грн.

Рішенням суду у справі № 60/4451/19 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області здійснити перерахунок та виплату мені пенсії з урахуванням довідки в/ч НОМЕР_1 про додаткові види грошового забезпечення від 18.09.2019 № 501/191 починаючи з 01.10.2019, відповідно було надано перерахунок пенсії з підсумком пенсії - 15660,18 грн, проте надано перерахунок неналежної якості, мінімальним шрифтом для здогадок сум, та не визначено щомісячні додаткові види грошового забезпечення, які є складовими грошового забезпечення, у зв`язку з чим прошу надати належний перерахунок пенсії з 01.10.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19, на належному аркуші, шрифтом не менше 12, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, що склало підсумок пенсії - 15660,18 грн.

2. Рішенням суду у справі № 460/4451/19 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області здійснити перерахунок та виплату мені пенсії крім, довідки в/ч НОМЕР_1 від 18.09.2019 № 501/191, починаючи з 01.10.2019, також з урахуванням довідки в/ч НОМЕР_1 про суми індексації грошового забезпечення протягом 24 місяців підряд перед місяцем звільнення від 17.10.2019 за № 501/591 починаючи з 01.11.2019, проте даного перерахунку пенсії станом на 01.11.2019 мені не надано, у зв`язку з чим прошу надати мені перерахунок пенсії станом на 01.11.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 окремо аналогічно пункту 1 даного запиту, на належному аркуші, шрифтом не менше 12, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, та індексації.

3. Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області надало розрахунок пенсії за період з 01.10.2019 по 30.06.2022 по справі № 460/4451/19 у якому розмір заборгованої пенсії склав - 54307,01 грн, та визначено, що перерахунок пенсії з 01.12.2019 склав - 15826,68 грн, проте даного перерахунку пенсії станом на 01.12.2019 мені не надано, у зв`язку з чим прошу надати мені перерахунок пенсії станом на 01.12.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 окремо аналогічно пункту 1 даного запиту, на належному аркуші, шрифтом не менше 12, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, індексації, змін надбавок.

4. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області даного запиту від 26.01.2023.

5. Надати інформацію про реєстрацію даного запиту від 26.01.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області, тобто дата та реєстраційний номер.

6. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області моєї заяви від 26.01.2023.

7. Надати інформацію про реєстрацію моєї заяви від 26.01.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області тобто дата та реєстраційний номер.».

Вказаний вище запит був зареєстрований відповідачем 27.01.2023 за вхідним № 3300/11.

Відповідач за результатами розгляду запиту від 26.01.2023 скерував позивачу відповідь від 02.02.2023 за № 1700-0307-8/8762 наступного змісту:

«1. Вкотре надаємо копію наявного в матеріалах Вашої пенсійної справи перерахунку пенсії, проведеного на виконання рішення суду № 460/4451/19 станом на 01.10.2019.

Відповідно до ст. 22 Закону України Про доступ до публічної інформації у задоволенні решти вимог п. 1 запиту відмовляємо .

2. Вкотре надаємо копію наявного в матеріалах Вашої пенсійної справи перерахунку пенсії, проведеного на виконання рішення суду № 460/4451/19 станом на 01.11.2019.

Відповідно до ст. 22 Закону України Про доступ до публічної інформації у задоволенні решти вимог п. 2 запиту відмовляємо.

3. Надаємо копію розрахунку на доплату пенсії за пенсійною справою № проведеного на виконання рішення суду № 460/4451/19.

Відповідно до ст. 22 Закону України Про доступ до публічної інформації у задоволенні решти вимог п. 3 запиту відмовляємо .

4. Ваш запит від 26.01.2023 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області надійшов 27.01.2023 об 11 год 48 хв.

5. Ваша заява від 26.01.2023 зареєстрована в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Рівненській області 27.01.2023 за № 3300/11.

6. Ваша заява від 26.01.2023 надійшла на електронну пошту Головного управління 27.01.2023,

7. Ваша заява зареєстрована в Головному управлінні 27.01.2023 за № 3496/М 1700-22.».

Вказаний вище лист пенсійного органу був надісланий позивачу 04.02.2023, що стверджується відбитком штемпеля відділення поштового зв`язку на конверті, у якому відповідач направив позивачу відповідний лист.

01.02.2023 позивач звернувся до відповідача із запитом, у якому, покликаючись на приписи Закону України «Про доступ до публічної інформації», просив надати достовірну, точну та повну інформацію, а саме:

«1. Запитом від 06.01.2023, та від 19.01.2023 я просив надати мені детальну повну інформацію за кожен місяць починаючи з липня 2021 по даний час, щодо нарахування та виплати мені доплати до пенсії згідно постанови КМУ від 14.07.2021 № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб», та в якій сумі було нараховано та виплачено дану доплату, або надати інформацію, що не було нараховано та не виплачено.

У відповідь надано неповну інформацію та відмовлено у наданні інформації, яка перебуває у володінні Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області, що є порушенням норм Закону України № 2939-VI.

У зв`язку з чим, втретє прошу надати повну помісячну інформацію за кожен місяць окремо, зокрема:

за липень 2021 року було нараховано та виплачено 05.02.2022 доплату до пенсії згідно постанови КМУ від 14.07.2021 № 713 в сумі - 1272,61 грн, оскільки основний розмір пенсії станом на 01.03.2018 складав - 6212,09 грн, та на виконання рішення суду по справі № 460/7559/20 при перерахунку пенсії основний розмір пенсії склав 6939,48 грн, 2000,00 грн - (6939,48 грн - 6212,09 грн) = 1272,61 грн.

за серпень 2021 року було нараховано та виплачено 05.02.2022 доплату до пенсії згідно постанови КМУ від 14.07.2021 № 713 в сумі - 1272,61 грн., оскільки основний розмір пенсії станом на 01.03.2018 складав - 6212,09 грн, та на виконання рішення суду по справі № 460/7559/20 при перерахунку пенсії основний розмір пенсії склав 6939,48 грн, 2000,00 грн - (6939,48 грн - 6212,09 грн) = 1272,61 грн.

і так далі за кожен місяць окремо надати інформацію з 01.07.2021 по 31.01.2023.

Наприклад за грудень 2022 року не було нараховано та не було виплачено доплату до пенсії згідно постанови КМУ від 14.07.2021 № 713, оскільки основний розмір пенсії станом на 01.03.2018 складав - 6212,09 грн, та на виконання рішення суду при перерахунку пенсії основний розмір пенсії склав - сума, у зв`язку з чим скасована.

Примітка: доплата до пенсії за період з 01.07.2021 по 31.01.2022 в розмірі 8192,26 грн, виплачена - 05.02.2022.

2. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області моєї заяви від 01.02.2023.

3. Надати інформацію про реєстрацію моєї заяви від 01.02.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області, тобто дата та реєстраційний номер.

4. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області даного запиту від 01.02.2023.

5. Надати інформацію про реєстрацію даного запиту від 01.02.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області, тобто дата та реєстраційний номер.».

Вказаний вище запит був зареєстрований відповідачем 01.02.2023 за вхідним № 4038/11.

Відповідач за результатами розгляду запиту від 01.02.2023 скерував позивачу відповідь від 07.02.2023 за № 1700-0307-8/9974 наступного змісту:

«1. Основний розмір пенсії Вашої пенсії за вислугу років, станом на 01.03.2018 складав 6212,09 грн.

В березні 2021 року, на виконання рішення суду у справі 460/7559/20, Головним управлінням проведено перерахунок Вашої пенсії.

Основний розмір перерахованої пенсії склав 6939,48 грн.

Сума доплати, визначеної з врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 713, з 01.07.2021 по 05.10.2021 - 1272,61 грн ((2000 грн -(6939,48 грн - 6212,09 грн.)).

В листопаді 2021 року, на виконання рішення суду у справі № 460/7814/20, Головним управлінням проведено черговий перерахунок Вашої пенсії і її основний розмір склав 7126,20 грн.

Сума доплати, визначеної з врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 713, з 06.10.2021 -1085,89 грн ((2000 грн. - (7126,20 грн- 6212,09 грн)).

У березні 2022 року, на виконання рішення суду у справі № 460/3865/21, Головним управлінням проведено перерахунок розміру Вашої пенсії.

Основний розмір перерахованої на виконання рішення суду пенсії з 01.04.2022 склав 11954,95 грн.

Різниця між основними розмірами пенсії - 5742,86грн (11954,95 грн. /перерахований розмір пенсії/ - 6212,09 грн/розмір пенсії станом на 01.03.2018/), відповідно з 01.04.2022 виплата пенсії проводиться в перерахованому розмірі.

Доплата в розмірі 1085,89 грн, визначена з врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 713 з 01.04.2022 не проводиться.

Щодо надання детальної помісячної інформації за кожен місяць окремо, а саме з 01.07.2021 по 31.01.2023з а кожен місяць окремо роз`яснюємо.

Відповідно до статті 1 Закону України Про доступ до публічної інформації публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Підготовка відповіді на запитувану Вами інформацію потребує виконання спеціальних дій, спрямованих на створення нової інформації шляхом арифметичних дій, що не підпадає під ознаки норм Закону України Про доступ до публічної інформації.

На підставі зазначеного, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 22 Закону України Про доступ до публічної інформації" в задоволенні в цій частині запиту відмовляємо.

2. Ваша заява від 01.02.2023 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області надійшла 01.02.2023.

3. Ваша заява від 01.022023 зареєстрована в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Рівненській області 01.02.2023 за № 4218/М-1700-23

4. Ваш запит від 01.02.2023 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області надійшов 01.02.2023.

5. Ваш запит від 01.02.2023 зареєстровано в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Рівненській області 01.02.2023 за № 4038/11.».

Вказаний вище лист пенсійного органу був надісланий позивачу 09.02.2023, що стверджується відбитком штемпеля відділення поштового зв`язку на конверті, у якому відповідач направив позивачу відповідний лист.

03.02.2023 позивач звернувся до відповідача із запитом, у якому, покликаючись на приписи Закону України «Про доступ до публічної інформації», просив надати достовірну, точну та повну інформацію, а саме:

«1. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 5237 за виконавчим листом № 460/1230/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

2. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 5188 за виконавчим листом № 460/1230/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

3. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 5146 за виконавчим листом № 460/1230/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

4. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 №5102 за виконавчим листом №460/1230/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

5. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 5052 за виконавчим листом № 460/1230/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

6. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 10575 за виконавчим листом № 460/8220/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

7. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 №6944 за виконавчим листом № 460/8662/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

8. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 10462 за виконавчим листом № 460/7559/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

9. Згідно вимоги виконавця від 20.09.2022 № 10515 за виконавчим листом № 460/7558/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 30.09.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

10. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32185 за виконавчим листом № 460/7814/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

11. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32183 за виконавчим листом № 460/3865/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

12. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32184 за виконавчим листом № 460/9408/21 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

13. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32188 за виконавчим листом № 460/2896/19 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

14. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32187 за виконавчим листом № 460/4451/19 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

15. Згідно вимоги виконавця від 26.09.2022 № 32186 за виконавчим листом № 460/9297/20 органом виконавчої служби зобов`язано надати відомості про виконання судових рішень в термін до 06.10.2022 у зв`язку з чим прошу надати мені дані відомості.

16. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області даного запиту від 03.02.2023.

17. Надати інформацію про реєстрацію даного запиту від 03.02.2023 в Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області, дата та реєстраційний номер.».

Вказаний вище запит був зареєстрований відповідачем 06.02.2023 за вхідним № 4582/11.

Відповідач за результатами розгляду запиту від 03.02.2023 скерував позивачу відповідь від 09.02.2023 за № 1700-0902-8/10546 наступного змісту:

«Доступ учасників процесів і сторін виконавчого провадження до інформації, створеної (отриманої) під час досудового, судового провадження, регламентовано відповідними процесуальними кодексами та Законом Про виконавче провадження.

Саме Закон України Про виконавче провадження передбачає спеціальний порядок доступу (ознайомлення) сторін виконавчого провадження до інформації, створеної (одержаної) у ході виконавчого провадження.

Відповідно до ст. 18 Закону України Про виконавче провадження виконавець, зобов`язаний надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження. З врахуванням норм статті 19 цього ж Закону Ви маєте право ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії тощо як стягувач у перелічених у запиті справах в органі державної виконавчої служби.

Відповідно до відомостей загального відділу запит на публічну інформацію ОСОБА_1 від 03.02.2023, надійшов 05.02.2023 о 10:39, зареєстрований 06.02.2023 за № 4582/11.».

Вказаний вище лист пенсійного органу був надісланий позивачу 14.02.2023, що стверджується відбитком штемпеля відділення поштового зв`язку на конверті, у якому відповідач направив позивачу відповідний лист.

07.02.2023 позивач звернувся до відповідача із запитом, у якому, покликаючись на приписи Закону України «Про доступ до публічної інформації», просив надати достовірну, точну та повну інформацію, а саме:

«1. Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області надало мені перерахунок пенсії з 01.10.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 у якому визначено мою пенсію в розмірі - 15660,18 грн, а саме:

посадовий оклад - 5500,00 грн;

оклад за військовим званням - 1410,00 грн;

процентна надбавка за вислугу років 45% - 3109,50 грн;

середньомісячна сума додаткових видів ГЗ за 24 місяці - 9498,53 грн.,

Всього - 19518,03 грн, основний розмір пенсії 62% =12101,18 грн

Надбавка до пенсії (учасник АТО, учасник бойових бій ст.6) - 391,00 грн;

Надбавка до пенсії (учасник бойових бій) - 40,00 грн;

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (син ОСОБА_2 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_3 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_4 )- 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дружина ОСОБА_5 ) - 782,00 грн.

Підсумок пенсії - 15660,18 грн.

Рішенням суду у справі № 460/4451/19 зобов`язано ГУ ПФУ в Рівненській області здійснити перерахунок та виплату мені пенсії з урахуванням довідки в/ч НОМЕР_1 про додаткові види грошового забезпечення від 18.09.2019 № 501/191 починаючи з 01.10.2019, відповідно було надано перерахунок пенсії з підсумком пенсії - 15660,18 грн, проте надано перерахунок неналежної якості, мінімальним шрифтом для здогадок сум, та не визначено щомісячні додаткові види грошового забезпечення, які є складовими грошового забезпечення для обчислення моєї пенсії.

Звертаю увагу, в обов`язок Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області входить обчислення кожного виду грошового забезпечення, що слугує обрахунку моєї пенсії, як кожного виду основних видів грошового забезпечення, так і кожного виду додаткових видів грошового забезпечення, у зв`язку з чим прошу надати мені належний перерахунок пенсії з 01.10.2019 на виконання судових рішень по справі № 460/4451/19, на належному аркуші, належної якості та шрифтом не менше 14, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі надати розрахунок щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, які вказані в довідці в/ч НОМЕР_1 від 18.09.2019 № 501/191, а саме: надбавка за виконання особливо важливих завдань із суми - 21480,43 грн, надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці із суми - 4111,76 грн, щомісячна додаткова грошова винагорода із суми - 97592,64 грн, премія із суми - 104117,39 грн, що і склало підсумок пенсії - 15660,18 грн.

Відповідно надати мені перерахунок пенсії з 01.10.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 у якому визначено мою пенсію в розмірі - 15660,18 грн, а саме:

посадовий оклад - 5500,00 грн;

оклад за військовим званням - 1410,00 грн;

процентна надбавка за вислугу років 45% - 3109,50 грн;

середньомісячна сума додаткових видів ГЗ за 24 місяці - 9498,53 грн, надбавка за виконання особливо важливих завдань - сума, надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці - сума, щомісячна додаткова грошова винагорода - сума, премія - сума.

Всього - 19518,03 грн, основний розмір пенсії 62% = 12101,18 грн.

Надбавка до пенсії (учасник АТО, учасник бойових бій ст.6) - 391,00 грн;

Надбавка до пенсії (учасник бойових бій) - 40,00 грн;

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (син ОСОБА_2 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_3 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_4 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дружина ОСОБА_5 ) - 782,00 грн.

Підсумок пенсії - 15660,18 грн.

2. Рішенням суду у справі № 460/4451/19 зобов`язано ГУ ПФУ в Рівненській області здійснити перерахунок та виплату мені пенсії крім довідки в/ч НОМЕР_1 від 18.09.2019 № 501/191 починаючи з 01.10.2019, також з урахуванням довідки в/ч НОМЕР_1 про суми індексації від 17.10.2019 за № 501/591 починаючи з 01.11.2019, проте листом від 02.02.2023 надано перерахунку пенсії станом на 01.11.2019 аналогічний як станом на 01.10.2019, що в апріорі бути не може, у зв`язку з чим прошу надати мені перерахунок пенсії станом на 01.11.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 окремо аналогічно пункту 1 даного запиту, на належному аркуші, належної якості та шрифтом не менше 14, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, та відповідно індексації.

Відповідно надати мені перерахунок пенсії з 01.11.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 у якому моя пенсія складає не лише з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення, але й також з урахуванням індексації, а саме:

посадовий оклад - 5500,00 грн;

оклад за військовим званням - 1410,00 грн;

процентна надбавка за вислугу років 45% - 3109,50 грн;

середньомісячна сума додаткових видів ГЗ за 24 місяці - сума,

надбавка за виконання особливо важливих завдань - сума,

надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці - сума, щомісячна додаткова грошова винагорода - сума,

премія - сума,

індексація - сума.

Всього - сума, основний розмір пенсії 62% = сума.

Надбавка до пенсії (учасник АТО, учасник бойових бій ст.6) - 391,00 грн;

Надбавка до пенсії (учасник бойових бій) - 40,00 грн;

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (син ОСОБА_2 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_3 ) - 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_4 )- 782,00 грн.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дружина ОСОБА_5 ) - 782,00 грн.

Підсумок пенсії - сума.

3. Головне управління Пенсійного фонду в Рівненській області в Рівненській області надало розрахунок пенсії за період з 01.10.2019 по 30.06.2022 по справі № 460/4451/19 у якому розмір заборгованої пенсії склав - 54307,01 грн, та визначено, що перерахунок пенсії з 01.12.2019 склав - 15826,68 грн, проте даного перерахунку пенсії станом на 01.12.2019 мені не надано, у зв`язку з чим прошу надати мені перерахунок пенсії станом на 01.12.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 окремо аналогічно пункту 1 даного запиту, на належному аркуші, належної якості та шрифтом не менше 14, із зазначенням усіх складових грошового забезпечення в тому числі щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, індексації, та змін надбавок.

Відповідно надати мені розрахунок пенсії з 01.12.2019 згідно судових рішень по справі № 460/4451/19 у якому моя пенсія складає з урахуванням основних, додаткових видів грошового забезпечення, індексації, та змін надбавок, а саме:

посадовий оклад - 5500,00 грн;

оклад за військовим званням - 1410,00 грн;

процентна надбавка за вислугу років 45% - 3109,50 грн;

середньомісячна сума додаткових видів ГЗ за 24 місяці - сума,

надбавка за виконання особливо важливих завдань - сума,

надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці - сума, щомісячна додаткова грошова винагорода - сума,

премія - сума,

індексація - сума.

Всього - сума, основний розмір пенсії 62% = сума.

Надбавка до пенсії (учасник АТО, учасник бойових бій ст.6) - сума.

Надбавка до пенсії (учасник бойових бій) - сума.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (син ОСОБА_2 ) - сума.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_3 ) - сума.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дочка ОСОБА_4 ) - сума.

Надбавка на непрацездатного члена сім`ї (дружина ОСОБА_5 ) - сума.

Підсумок пенсії - сума.

4. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області моєї заяви від 06.02.2023.

5. Надати інформацію про реєстрацію моєї заяви від 06.02.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області в Рівненській області, тобто дата та реєстраційний номер.

6. Надати інформацію про дату надходження до Головного управління Пенсійного фонду в Рівненській області даного запиту від 07.02.2023.

7. Надати інформацію про реєстрацію даного запиту від 07.02.2023 у Головному управлінні Пенсійного фонду в Рівненській області в Рівненській області, тобто дата та реєстраційний номер.».

Вказаний вище запит був зареєстрований відповідачем 07.02.2023 за вхідним № 5179/11.

Відповідач за результатами розгляду запиту від 07.02.2023 скерував позивачу відповідь від 13.02.2023 за № 1700-0307-8/12146 наступного змісту:

«Пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб провадиться на умовах Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992 (далі Закон).

Порядок обчислення заробітку (грошового забезпечення) для визначення розміру пенсій особам, що мають право на пенсійне забезпечення на умовах вказаного Закону, регламентується ст.43 Закону та п.7 постанови Кабінету Міністрів України № 393 від 17.07.1992 «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ та членам їхніх сімей».

Зокрема, в ст. 43 Закону зазначено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, та у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Разом з тим, п. 7 постанови Кабінету Міністрів України № 393 від 17.07.1992 визначено, що пенсії обчислюються з таких видів грошового забезпечення:

відповідних окладів за посадою, військовим (спеціальним) званням (для осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту щомісячної надбавки за спеціальне звання) та відсоткової надбавки за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед

щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії.

Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.

Тобто виділення окремих видів грошового забезпечення окремими величинами при призначенні пенсій законодавством не передбачено.

Одночасно роз`яснюємо, що статтею 1 Закону України Про доступ до публічної інформації визначено, що публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Надання інформації, зазначеної Вами у пунктах 1-3 запиту, потребує виконання спеціальних дій, спрямованих на створення нової інформації шляхом арифметичних дій, що не підпадає під ознаки норм Закону України Про доступ до публічної інформації, тобто Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області не володіє запитуваною Вами інформацією.

На підставі зазначеного, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 22 Закону України Про доступ до публічної інформації в задоволенні в цій частині запиту відмовляємо.

4. Ваша заява від 06.02.2023 надійшла на електронну пошту Головного управління 07.02.2023.

5. Ваша заява від 06.02.2023 зареєстровано в Головному управлінні 07.02.2023 за № 4731/МІ700-23.

6. Ваш запит від 07.02.2023 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області надійшов 07.02.2023.

7. Ваш запит зареєстровано в Головному управлінні 07.02.2023 № 5179/11.».

Вказаний вище лист пенсійного органу був надісланий позивачу 16.02.2023, що стверджується відбитком штемпеля відділення поштового зв`язку на конверті, у якому відповідач направив позивачу відповідний лист.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Відповідно до частини другої статті 3 Конституції України, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

В силу вимог статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або межах повноважень та інший спосіб - на свій вибір.

Також статтею 40 Конституції України передбачено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Так, частинами першою та другою статті 7 Закону України від 02.10.1992 № 2657-XII «Про інформацію» (далі - Закон № 2657-XII) передбачено, що право на інформацію охороняється законом. Держава гарантує всім суб`єктам інформаційних відносин рівні права і можливості доступу до інформації. Ніхто не може обмежувати права особи у виборі форм і джерел одержання інформації, за винятком випадків, передбачених законом. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (стаття 34 Конституції України).

Кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб (стаття 5 Закону № 2657-XII).

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України «Про доступ до публічної інформації» 13 січня 2011 року № 2939-VI (далі - Закон № № 2939-VI), що містить такі положення:

публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом (стаття 1);

метою цього Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації (стаття 2);

доступ до інформації забезпечується серед іншого шляхом надання інформації за запитами на інформацію (стаття 5);

суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є:

1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень;

2) розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону;

3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації (стаття 12);

розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються в тому числі суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (стаття 13);

запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запит на інформацію має містити:

1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є;

2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі (стаття 19);

- розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту (стаття 20);

- рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити:

1) відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2) відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3) ненадання відповіді на запит на інформацію;

4) надання недостовірної або неповної інформації;

5) несвоєчасне надання інформації;

6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України (стаття 23).

29.09.2016 Пленум Вищого адміністративного суду України для забезпечення однакового застосування адміністративними судами положень законодавства про доступ до публічної інформації надав судам роз`яснення, викладені в постанові № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» такого змісту: «[…] 9.5. Відповідно до частини першої статті 20 Закону № 2939-VІ розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. При вирішенні питання, в який момент часу цей обов`язок вважається виконаним у разі пересилання відповіді на запит поштою, суди повинні за аналогією застосовувати положення частини дев`ятої статті 103 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за яким під таким моментом мається на увазі здача документа на пошту; реєстрація відповіді на запит як вихідного документа у системі діловодства розпорядника інформації не є моментом завершення перебігу згаданого строку. Якщо відповідь на запит здається на пошту разом з іншою кореспонденцією того ж виду та категорії, належним і допустимим доказом відправлення такого запиту є список згрупованих поштових відправлень із відміткою працівника зв`язку про його прийняття (пункт 66 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270) […]».

Кодекс адміністративного судочинства України в редакції, чинній на момент прийняття цитованої вище постанови Пленуму № 10 від 29.09.2016, містив статтю 103 такого змісту:

«Стаття 103. Обчислення процесуального строку

1. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

2. Строк, що визначається роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року цього строку.

3. Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

4. Якщо закінчення строку, що визначається місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, то строк закінчується в останній день цього місяця.

5. Останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день.

6. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

7. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

8. Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

9. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

10. Зупинення провадження в адміністративній справі зупиняє перебіг усіх процесуальних строків у цій адміністративній справі. Перебіг процесуальних строків продовжується з дня поновлення провадження.».

Аналогічну за змістом норму щодо початку перебігу процесуального строку («Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок») містить стаття 120 КАС України в чинній редакції.

В свою чергу, статтею 23 Закону № 2939-VI визначено, що позивач як запитувач інформації вправі оскаржити дії відповідача як розпорядника інформації щодо несвоєчасного надання інформації.

У цій справі між сторонами спір виник щодо строків розгляду запитів позивача, достовірності, достатності та повноти наданої інформації у відповідь на запити позивача від 26.01.2023, 01.02.2023, 03.02.2023 та 07.02.2024.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області з приводу несвоєчасного надання інформації на запит ОСОБА_1 , то суд зазначає таке.

Як слідує з матеріалів справи, позивачем було подано запит на отримання публічної інформації датований 26.01.2023.

Сторонами не заперечується, що запит отримано відповідачем 27.01.2023 та зареєстровано за № 3300/11.

За результатами розгляду названого запиту відповідачем листом від 02.02.2023 за № 1700-0307-8/8762 надано відповідь та запитувану інформацію.

Також судом встановлено, що позивачем було подано запит на отримання публічної інформації датований 01.02.2023.

Сторонами не заперечується, що запит отримано відповідачем 01.02.2023 та зареєстровано за № 4218/М-1700-23.

За результатами розгляду вказаного запиту ОСОБА_1 Головним управління Пенсійного фонду України в Рівненській області листом від 07.02.2023 за № 1700-0307-8/9974 надано відповідь та запитувану інформацію.

Позивачем було подано запит на отримання публічної інформації датований 03.02.2023.

Сторонами не заперечується, що запит отримано відповідачем 05.02.2023 (неділя), а зареєстровано 06.02.2023 (понеділок) за № 4582/11.

За результатами розгляду названого запиту позивача відповідачем листом від 09.02.2023 за № 1700-0902-8/10546 надано відповідь та запитувану інформацію.

Крім того, позивачем було подано запит на отримання публічної інформації датований 07.02.2023.

Сторонами не заперечується, що запит отримано та зареєстровано 07.02.2023 за № 5179/11.

За результатами розгляду названого запиту позивача відповідачем листом від 13.02.2023 за № 1700-0307-8/12146 надано відповідь та запитувану інформацію.

Суд враховує, що Закон № 2939-VI визначає єдину особливість обчислення передбаченого частиною першою статті 20 названого Закону п`ятиденного строку для надання відповіді на запит - цей строк обчислюється в робочих, а не календарних днях.

Отже, 05.02.2023 (неділя - вихідні дні) не враховуються при обчисленні п`ятиденного строку на розгляд запиту позивача від 03.02.2022.

Водночас, Закон № 2939-VI не визначає особливостей обчислення початку перебігу згаданого п`ятиденного строку, тому слід застосовувати загальне правило, що однаково регламентоване і ЦПК України, і КАС України, і є універсальним - перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Подією, з якою пов`язано початок п`ятиденного строку на розгляд запиту в порядку Закону № 2939-VI є день отримання (реєстрації) розпорядником публічної інформації запиту про надання інформації, у даному випадку - 27.01.2023, 01.02.2023, 06.02.2023 та 07.02.2023. Отже, перебіг процесуального строку розпочинається з наступного дня після настання вказаної події, тобто з 30.01.2023, 02.02.2023, 07.02.2023 та 08.02.2023, триває п`ять робочих днів та спливає в останній день строку - 03.02.2023, 08.02.2023, 13.02.2023 та 14.02.2023 відповідно.

Суд зауважує, що сам факт складання відповіді на запит не може вважатися наданням відповіді на запит в розумінні статті 20 Закону № 2939-VI. Розпорядник інформації, отримавши запит на інформацію, зобов`язаний протягом п`яти робочих днів не лише скласти на нього відповідь, але й направити таку відповідь запитувачу інформації.

При цьому, суд зазначає, що будь-яких доказів на підтвердження відправлення вказаних відповідей позивачу відповідач суду не надав.

Також суд звертає увагу, що Законом № 2939-VІ не визначено, яким видом поштового відправлення розпорядник інформації повинен надіслати відповідь у разі її надіслання засобами поштового зв`язку (простий лист, рекомендований, з повідомленням про вручення, з оголошеною цінністю).

Однак, зважаючи на імперативно встановлений обов`язок розпорядника інформації надати відповідь на інформаційний запит, а також його статус у відповідних правовідносинах як суб`єкта владних повноважень, суд вважає, що саме розпорядник інформації у випадку виникнення спору повинен довести факт не лише надіслання відповіді, а й її вручення запитувачу інформації чи повернення без вручення із зазначенням відповідних причин.

Відповідно до пункту 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила № 270), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Згідно з пунктом 11 Правил № 270, поштові відправлення, залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення, поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до пункту 2 Правил № 270, розрахунковий документ - це документ встановленої відповідно до Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Частиною третьою статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» передбачено, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв`язку.

Таким чином, належним доказом надіслання суб`єктом владних повноважень поштового відправлення є квитанція або фіскальний чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Висновки аналогічного характеру викладено в постановах Верховного Суду від 20.06.2018 по справі № 820/1186/17 та від 05.09.2019 по справі № 520/9380/18, які відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України враховуються судом при вирішенні цієї справи.

Доказів надіслання та/або вручення листів (фіскальний чек поштового відділення, повідомлення про вручення поштового відправлення, опис вкладення тощо) відповідачем до суду надано не було, відповідно, відповідачем не доведено виконання свого обов`язку щодо надання відповіді на запити.

Водночас, позивачем до матеріалів позову долучено конверти, в яких вищезазначені листи-відповіді скеровувались пенсійним органом на його поштову адресу.

З відтисків печаток АТ «Укрпошта» вбачається, що відповіді були направлені на адресу позивача 04.02.2023, 09.02.2023, 14.02.2023 та 16.02.2023, тобто з порушенням п`ятиденного строку, встановленого для надання відповіді на запит.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не був дотриманий встановлений Законом № 2939-VI п`ятиденний строк для надання відповіді на запити ОСОБА_1 від 26.01.2023, 01.02.2023, 03.02.2023 та 07.02.2023.

Щодо доводів відповідача про наявність форс-мажорних обставин, які впливають на роботу суб`єкта владних повноважень з огляду на дію в Україні воєнного стану, суд зазначає наступне.

Так, дійсно Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

В подальшому воєнний стан було продовжено. На час розгляду справи воєнний стан триває.

Відповідно до статті 64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Згідно зі статтею 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Таким чином, право звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів не може бути обмежене за умови введення воєнного стану.

Відтак, вищезазначені аргументи відповідача суд відхиляє як безпідставні.

З огляду на наведені вище мотиви, позовні вимоги в частині про визнання протиправними дій відповідача щодо порушення встановленого Законом № 2939-VI строку надання інформації на запити ОСОБА_1 від 26.01.2023, 01.02.2023, 03.02.2023 та 07.02.2023 підлягають до задоволення.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо надання недостовірної, неповної інформації, відмови в наданні інформації у відповідях на запити позивача від 02.02.2023 за № 1700-0307-8/8762 , від 07.02.2023 за № 1700-0307-8/9974 та від 13.02.2023 за № 1700-0307-8/12146 суд зазначає наступне.

Як слідує зі змісту запитів від 26.01.2023, 01.02.2023 та 07.02.2023, заявник просив надати протоколи перерахунку та детальні розрахунки його пенсії на виконання рішення суду у справі № 460/4451/19. При цьому, аналізуючи зміст запитів, суд зауважує, що позивач самостійно визначає які види грошового забезпечення мають бути зазначені у відповідних протоколах та розрахунках його пенсії, та вказує розміри та суми таких видів грошового забезпечення, які, на його думку, є правильними.

З даного приводу суд зауважує, що такі розрахунки, як стверджує відповідач, відсутні у автоматичній системі пенсійного забезпечення і потребують окремих, додаткових дій працівників Головного управління. Більше того, такі розрахунки необхідно проводити у ручному режимі при аналізі виконання судового рішення.

До того ж, як наведено вище, із запитів слідує, що позивач фактично перебирає на себе повноваження пенсійного органу і самостійно проводить обрахунки своїх пенсійних нарахувань та виплат, визначаючи їх види, розміри.

Також із запитів слідує, що позивач всі рішення суду, які прийняті на його користь (а таких, згідно відомостями автоматизованої системи документообігу суду десятки), сумує в одне, не зважаючи на дату з яких зобов`язано проводити такі перерахунки, дати набрання рішеннями законної сили та періодів проведення перерахунків.

Суд зауважує, що кожне рішення суду містить свої періоди, зобов`язання та норми права, якими визначалось грошове забезпечення.

В свою ж чергу, позивач постійно дублює свої запити, в яких, зокрема, надає свої розрахунки до них та вимагає від пенсійного органу здійснити саме такі розрахунки, які він вважає вірними, що не є притаманним для запитів на отримання публічної інформації у розумінні Закону України «Про доступ до публічної інформації».

В даному випадку суд констатує, що позивач, своїми ідентичними запитами зловживає нормами Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Суд зауважує, що отримавши відповідь на запит від 26.01.2023 та не погодившись з наданими розрахунками та протоколами перерахунку пенсії, позивач фактично подає повторні запити, які є схожими за змістом (майже ідентичним) лише із перефразуванням деякого тексту та повторно зауважує та просить надати йому інформацію - розрахунки, які він вважає вірними.

Так, поняття «зловживання» представлене в статті 17 та статті 35§ 3 (a) Конвенції (зловживання правом на індивідуальне звернення).

За статтею 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. Вона посилається на своє звичайне значення відповідно до загальної теорії права, а саме - шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене (рішення Великої Палати ЄСПЛ «Miroпubovs і інші проти Латвії» §§ 62 та 65; «S.A.S. проти Франції» § 66).

Для того, щоб визначити, чи певна поведінка складає зловживання правами, суд ретельно розглядає цілі, які заявник переслідує, посилаючись на Конвенцію та їх сумісність з цим документом.

У справі «Бубон проти рф» рішення від 07.02.2017 ЄСПЛ наголосив на тому, що важливим критерієм запитуваної інформації є «готовність і доступність» інформації, яку запитують у державних органах та чи є запитувана інформація створена у тому вигляді, в якому її просять надати.

Твердження позивача про ненадання (відмову в наданні) / неповне / недостовірне надання інформації на його запити є безпідставними, оскільки судом встановлено, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Рівненській області було надано вмотивовані та обґрунтовані відповіді на запити від 26.01.2023, 01.02.2023 та 07.02.2023 із всіма наявними у програмному забезпеченні пенсійного органу довідками / протоколами / розрахунками.

При цьому, подання позивачем запитів, схожими за змістом, спрямоване не стільки на отримання інформації, що ним запитувалась, скільки шляхом неодноразового подання подібних запитів з метою домогтися вчинення від відповідача дій щодо правильного, на думку позивача, виконання рішень судів, належний результат виконання яких позивач визначає на власний розсуд.

Такі дії не відповідають меті інформаційного запиту в розумінні Закону № 2939-VI, якою є одержання попередньо створеної інформації, а не вжиття певних заходів реагування щодо поновлення прав, усунення недоліків в діяльності підприємств, установ, організацій тощо (створення рішень, розпоряджень які не приймались, хоча на думку позивача мали б існувати), і таким чином спонукати орган державної влади вчинити ті дії, які на переконання цієї особи, є найбільш правильними, відхиляючи при цьому, всі дії та доводи протилежної сторони.

Більше того, суд наголошує, що відповідно частин першої - п`ятої статті 19 Закону № 2939-VI, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним.

Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Письмовий запит подається в довільній формі.

Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Вищезазначені положення неодноразово аналізувалися Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 02.02.2022 по справі № 9901/390/21, де Суд вказав, що запитом на інформацію є прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні, тобто раніше створену інформацію, якою володіє розпорядник. Для відповіді на інформаційний запит розпорядник інформації не повинен створювати нову інформацію, готувати аналітику, надавати роз`яснення тощо. Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти. Визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях (тобто відповідала критеріям «відображеності та задокументованості») і знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

У рішенні в справі «Угорський Гельсінський комітет проти Угорщини» (Magyar Helsinki Bizottsag v. Hungary, заява № 18030/11, п. 46) Велика Палата Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) узагальнила практику Суду у справах стосовно доступу до публічної інформації та виокремила такі чотири порогові критерії, відповідно до яких обмеження доступу до інформації може оцінюватися як втручання у реалізацію свободи вираження поглядів: 1) мета запиту на інформацію (розкриття інформації повинно надати доступ до питань, що становлять суспільний інтерес і тим самим забезпечити участь в управлінні державними справами); 2) характер запитуваної інформації (інформація повинна становити предмет загального суспільного інтересу); 3) роль запитувача інформації у її наступній передачі громадськості; 4) стан готовності та доступності запитуваної інформації (критерій дозволяє оцінити, чи може відмова в наданні інформації вважатись втручанням у свободу отримувати та передавати інформацію).

Крім того, ЄСПЛ у справі «Бубон проти рф» (заява № 63898/09, п. 41, 44) наголосив, що при вирішенні питання порушення статті 10 Конвенції у разі оскарження дій розпорядника інформації Суд має встановити, чи у цій справі відповідні національні органи володіли інформацією, про яку запитував заявник. Суд у цій справі також наголосив на тому, що запитувана інформація має бути готовою і доступною і не потребувати обробки та узагальнення.

Таким чином, запитувана інформація повинна бути готовою та доступною, міститися, принаймні, в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль. Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 по справі № 9901/925/18 та у постановах Верховного Суду від 05.04.2023 по справі № 420/27593/21, від 11.03.2024 по справі № 990/335/23.

За змістом запитів від 26.01.2023, 01.02.2023 та 07.02.2023 позивач просив надати інформацію про щомісячний розмір його пенсійної виплати (її частини) із зазначенням конкретного розміру частини пенсійної виплати за кожним видом грошового забезпечення, з якого проводився обрахунок пенсії.

З даного приводу суд звертає увагу на те, що умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Національному антикорупційному бюро України, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції, Бюро економічної безпеки України чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, визначає Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Закон № 2262-XII).

Також суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 № 393 регламентований порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам, які мають право на пенсію відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, крім військовослужбовців строкової служби і членів їх сімей та прирівняних до них осіб (далі - Порядок № 393).

З наявної у справі копії Протоколу за пенсійною справою № - Міноборони судом з`ясовано, що пенсію за вислугу років призначено позивачу як військовослужбовцю офіцерського складу.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2262-XII (у редакції, чинній на момент призначення позивачу пенсії), пенсії за вислугу років призначаються в таких розмірах, зокрема, особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, які мають вислугу 20 років і більше (пункт "а" статті 12): за вислугу 20 років - 50 процентів, а звільненим у відставку за віком або за станом здоров`я, особам, звільненим зі служби в поліції на підставі пунктів 2, 3 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" - 55 процентів відповідних сум грошового забезпечення (стаття 43); за кожний рік вислуги понад 20 років - 3 проценти відповідних сум грошового забезпечення.

Згідно з Протоколом за пенсійною справою № - Міноборони, пенсія призначена позивачу за 24 роки вислуги в розмірі 62 % відповідних сум грошового забезпечення.

Частиною третьою статті 43 Закону № 2262-XII передбачено, що пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тотожні за змістом положення щодо обчислення розміру пенсії за вислугу років закріплені у пункті 7 Порядку № 393 (у редакції, чинній на момент призначення позивачу пенсії), згідно з якими пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з урахуванням таких його видів:

відповідних окладів за посадою, військовим (спеціальним) званням (для осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту щомісячної надбавки за спеціальне звання) та відсоткової надбавки за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням;

щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії. Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.

Аналіз вищенаведених правових норм у їх взаємозв`язку свідчить про те, що розмір пенсії за вислугу років осіб з числа військовослужбовців офіцерського складу обчислюються за встановленими нормами у процентах до відповідних сум грошового забезпечення, що складається з окладів за посадою, військовим (спеціальним) званням (для осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту щомісячної надбавки за спеціальне звання) та відсоткової надбавки за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням, а також щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії.

З огляду на наведене, суд констатує, що обчислення основного розміру пенсії за вислугу років здійснюється шляхом визначення загального розміру грошового забезпечення пенсіонера за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням, та його множення на показник процентів, визначений за набуту вислугу років у відповідності до статті 13 Закону № 2262-XII.

Тобто, обчислення конкретного розміру частини пенсії за вислугу років за кожним окремим видом грошового забезпечення чинним законодавством не передбачено.

Відтак, в силу вимог чинного законодавства при обчисленні розміру пенсійної виплати позивача відповідач зобов`язаний визначити загальний розмір відповідних сум грошового забезпечення, з якого в подальшому обрахувати основний розмір пенсії, а не здійснювати обчислення частини розміру пенсійної виплати за кожним окремим видом грошового забезпечення.

Таким чином, суд констатує, що обчислення частини розміру пенсії за вислугу років за кожним окремим видом грошового забезпечення дійсно не передбачено чинним законодавством і що надання такої інформації не охоплюється поняттям доступу до публічної інформації, оскільки потребує виконання спеціальних дій, спрямованих на створення нової інформації шляхом виконання арифметичних дій.

Відтак, з вищезазначених мотивів, суд вважає позовні вимоги в частині що стосуються розгляду відповідачем запитів від 26.01.2023, 01.02.2023 та 07.02.2023 необґрунтованими, не доведеними та такими, що задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо надання недостовірної, неповної інформації у відповіді на запит позивача від 03.02.2023 суд зазначає таке.

Як слідує зі змісту цього запиту, ОСОБА_1 просив надати відомості про виконання вимог державного виконавця за виконавчими листами по судових справах №№ 460/1230/21, 460/8220/20, 460/8662/20, 460/7558/20, 460/7559/20, 460/7814/20, 460/3865/21, 460/9408/21, 460/2896/19, 460/4451/19, 460/9297/20.

Листом від 09.02.2023 за № 1700-0902-8/10546 пенсійний орган відмовив позивачу у наданні інформації.

Суд звертає увагу, що Закон України «Про виконавче провадження» регулює порядок надання такої інформації.

Доступ учасників процесів і сторін виконавчого провадження до інформації, створеної (отриманої) під час досудового, судового провадження, регламентовано відповідними процесуальними кодексами та Законом «Про виконавче провадження».

Саме Закон України «Про виконавче провадження» передбачає спеціальний порядок доступу (ознайомлення) сторін виконавчого провадження до інформації, створеної (одержаної) у ході виконавчого провадження.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження.

З врахуванням норм статті 19 цього ж Закону позивач, як сторона у виконавчому провадженні - стягувач маєте право ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії тощо.

Позаяк, Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області у розумінні Закону України «Про виконавче провадження» є боржником, то всі відповіді рекомендованою кореспонденцією було направлено до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

В свою чергу, позивач, як сторона виконавчого провадження може ознайомитись з усіма матеріалами виконавчого провадження, наявними у ньому згідно з нормами чинного законодавства.

За наведених обставин, в межах заявлених позовних вимог судом не встановлено протиправність дій відповідача щодо розгляду, надання повної інформації на запит позивача від 03.02.2023. Відтак, позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

В ході судового розгляду суд встановив, що відповідач порушив строки (терміни) розгляду запитів позивача, тобто не дотримався вимог Закону № 2939-VI, що вказує на вчинення останнім протиправних дій.

За приписами частини першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, лише частково, а відтак, позовну заяву належить задовольнити частково.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Підстави для стягнення судового збору відповідно до статті 139 КАС відсутні.

Визначаючись щодо наявності правових підстав для стягнення витрат на правничу допомогу, суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з частиною першою статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (частина друга статті 134 КАС України).

За правилами частини третьої статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Разом з тим, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).

Проте, принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката визначено частиною п`ятою статті 134 КАС України, тобто розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 134 КАС України).

Відповідно до частини сьомої статті 134 КАС України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Отже, при оцінці розміру витрат суд застосовує ряд критеріїв (дійсність, обґрунтованість, розумність, реальність, пропорційність, співмірність) та факти на підтвердження таких критеріїв (складність справи, значення справи для сторін, фінансовий стан сторін, ринкові ціни адвокатських послуг тощо).

При визначенні суми відшкодування судових витрат, суд має виходити з критерію обґрунтованих дій позивача, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та запровадження певних запобіжників від можливих зловживань з боку учасників судового процесу та осіб, які надають правничу допомогу, зокрема, неможливості стягнення необґрунтовано завищених витрат на правничу допомогу.

Так, на підтвердження фактично понесених судових витрат на професійну правничу допомогу, позивачем надано:

1) копію договору про надання правничої допомоги від 30.04.2023, п. 2.1 якого передбачає, що попередня вартість правничої допомоги в межах цього договору складає 5000 грн;

2) копію акта виконаних робіт від 05.06.2023 за договором про надання правничої допомоги від 30.04.2023 з описом наданих юридичних послуг, зі змісту якого вбачається, що адвокатом надано позивачу наступні види правової допомоги:

складання позовної заяви від 01.05.2023 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинення певних дій, формування доказової бази, групування доказів, додатків до позовної заяви, їх роздруківка - витрачений час 05 год.

З огляду на правову позицію Верховного Суду наведену у додатковій постанові від 05.09.2019 по справі № 826/841/17 (провадження № К/9901/5157/19), суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірними у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 по справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказано, що при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі "Схід/Захід Альянс Лімітед" проти України" (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

У пункті 269 Рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі Іатрідіс проти Греції (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

У постанові Верховного Суду від 15.04.2021 у справі № 160/6899/20 містяться правові висновки: "Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та її адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо".

Оцінюючи подані документи, якими позивач обґрунтовує фактичне понесення витрат на професійну правничу допомогу, враховуючи категорію складності справи, значення справи для сторін, суд приходить до висновку, що сума зазначена в акті про надану правничу допомогу є завищеною, в тому числі, через кількість зазначених годин роботи адвокатом.

При цьому, враховуючи обсяг доказового матеріалу, усталеність судової практики у цій категорії справ, суд вважає, що витрати на підготовку позову у грошовому еквіваленті 5000 грн, не відповідають критерію реальності адвокатських витрат.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 (справа № 159/5837/19, провадження № 61-10459св20) міститься правовий висновок про те, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено. Тому доводи відповідача щодо неможливості розподілу витрат на правничу допомогу адвоката через відсутність доказів фактичної оплати послуг, відхиляються судом.

Зважаючи на характер спірних правовідносин, приймаючи до уваги обставини цієї справи та процесуальний хід її розгляду, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суми витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 500,00 грн, що відповідає принципам об`єктивності, справедливості та співмірності.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо несвоєчасного надання інформації на запити ОСОБА_1 від 26.01.2023, 01.02.2023, 03.02.2023 та 07.02.2023, наданих у відповідності до норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області витрати на правничу допомогу в сумі 500 (п`ятсот) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 29 квітня 2024 року

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (вул. Олександра Борисенка, буд. 7,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 21084076)

Суддя Ольга ПОЛІЩУК