Справа № 320/21407/23
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залучення другого відповідача

30 квітня 2024 року Київ № 320/21407/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Басая О.В.,

за участю секретаря судового засідання Короташ О.Б.,

за участю:

позивача - не прибув,

представника відповідача - Карапетяна А.С.,

представника третьої особи - Сердіченка С.А.,

розглянувши в підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Окружного адміністративного суду міста Києва, третя особа, яка не заявляє самостійних підстав щодо предмета спору, на стороні відповідача Державна судова адміністрація України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва, третя особа, яка не заявляє самостійних підстав щодо предмета спору, на стороні відповідача Державна судова адміністрація України, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Окружного адміністративного суду міста Києва щодо не нарахування та невиплати судді Окружного адміністративного суду міста Києва ОСОБА_1 суддівської винагороди у період з січня до грудня 2021 року відповідно до статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", а саме з розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначений Законом України "Про державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня у розмірі 2270 гривень;

- визнати протиправною бездіяльність Окружного адміністративного суду міста Києва щодо не нарахування та невиплати судді Окружного адміністративного суду міста Києва ОСОБА_1 суддівської винагороди у період з січня до грудня 2022 року відповідно до статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", а саме з розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначений Законом України "Про державний бюджет України на 2022 рік" з 1 січня у розмірі 2481 гривень;

- стягнути з Окружного адміністративного суду міста Києва на користь судді Окружного адміністративного суду міста Києва ОСОБА_1 недоотриману суддівську винагороду за період з січня 2021 року до грудня 2022 року у розмірі 360 623,28 гривень.

Згідно з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, визначено, що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 7 вересня 2023 року закінчено підготовче провадження у справі № 320/21407/23 та призначено справу до судового розгляду.

19.09.2023 судом ухвалено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2024 року судом ухвалено вийти з письмового провадження, повернутись до стадії підготовчого провадження у справі № 320/21407/23, призначено підготовче засідання.

У підготовчому засіданні 30.04.2024 суд поставив на обговорення питання про залучення до участі у справі Державної судової адміністрації України як другого відповідача.

Представник відповідача щодо залучення другого відповідача поклався на розсуд суду, представник третьої особи - не заперечив.

розглянувши питання про залучення до участі в справі другого відповідача, заслухавши думку представника відповідача та представника третьої особи, суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 173 Кодексу адміністративного судочинства України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.1 ст.179 Кодексу адміністративного судочинства України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 1 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 № 141/0/15-19, Державна судова адміністрація України є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

Пунктом 6 Положення встановлено, що ДСА України відповідно до визначених завдань, зокрема, здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь.

Верховний Суд при розгляді справи подібної категорії у постанові від 30 листопада 2021 року у справі № 360/503/21 зазначив таке:

"За правилами частин третьої, четвертої статті 148 Закону № 1402-VIII, Державна судова адміністрація України (далі - ДСА України) здійснює функції головного розпорядника бюджетних коштів щодо фінансового забезпечення усіх інших судів, окрім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів; функції розпорядника бюджетних коштів щодо місцевих судів здійснюють територіальні управління ДСА України.

Відповідно до статті 149 Закону № 1402-VIII суди фінансуються згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими відповідно до вимог цього Закону, у межах річної суми видатків, визначених Державним бюджетом України на поточний фінансовий рік, у порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Зважаючи на наведені положення статей 148, 149 Закону № 1402-VIII у зіставленні з положеннями частин першої, другої, п`ятої статті 22, частини першої статті 23 Бюджетного Кодексу України виплата суддівської винагороди здійснюється в межах бюджетних призначень, головним розпорядником яких є ДСА України. Відповідач як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня здійснює свої повноваження в межах асигнувань, які ДСА України затвердила у його кошторисі (на 2021 рік).

Тому для правильного вирішення цієї справи та обрання ефективного способу захисту порушених прав судам попередніх інстанцій потрібно з`ясувати також участь ДСА України (через призму її компетенції щодо розпорядження бюджетними коштами, виділеними на фінансування судів) у застосуванні прожиткового мінімуму "для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді" при виплаті суддівської винагороди, передбачених абзацом 5 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", відтак визначити правовий статус цього державного органу в адміністративному спорі - третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору чи відповідач (другий відповідач).

У цьому зв`язку потрібно пояснити, що причиною невиплати позивачу суддівської винагороди в повному обсязі протягом спірного періоду може бути недостатність виділених відповідачу коштів (бюджетних асигнувань) на ці потреби. У такому випадку невиплату суддівської винагороди в повному обсязі можна пов`язувати із діяльністю ДСА України як головного розпорядника бюджетних коштів щодо фінансового забезпечення діяльності усіх судів (крім Верховного Суду; стаття 148 Закону № 1402-VIII), відповідно як суб`єкта владних повноважень, рішеннями/діями якого порушено право особи (судді).

Водночас у вимірі обставин цієї справи не можемо заперечити існування ситуації, коли ДСА України виділила відповідачу достатньо коштів для виплати суддівської винагороди (зокрема й позивачу) з урахуванням вимог статті 135 Закону № 1402-VIII (затвердивши відповідний кошторис), але відповідач натомість розпорядився цими коштами з урахуванням зменшеного розміру прожиткового мінімуму. Тоді є підстави стверджувати, що невиплата позивачу суддівської винагороди в повному обсязі, як наслідок виникнення заборгованості з її виплати (перед позивачем), є результатом дій/рішень відповідача, а тому спосіб захисту повинен співвідноситися/пов`язуватися з цими діями та їх наслідками".

Так, згідно з частинами третьою та четвертою статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для правильного вирішення спору і застосування ефективного способу захисту порушеного права у вимірі обставин саме цієї справи та спірних правовідносин, є доцільним залучення до участі у справі в якості другого відповідача Державної судової адміністрації України як головного розпорядника бюджетних коштів щодо фінансового забезпечення судів та відповідального за виділення коштів для виплати суддівської винагороди у належному розмірі.

Частиною шостою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Згідно з частиною сьомою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Частиною восьмою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність витребування додаткових доказів по справі.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч.3 ст. 173 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з положеннями частини четвертої статті 173 Кодексу адміністративного судочинства України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Пунктом 3 частини другої статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 180 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на вище викладене, залучення до участі у справі другого відповідача та необхідністю витребування доказів, суд дійшов висновку про неможливість закриття підготовчого провадження та переходу до судового розгляду по суті. У зв`язку з чим, вважає необхідним відкласти підготовче засідання.

Керуючись статтями 48, 181, 183, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Залучити до участі у справі № 320/21407/23 другого відповідача Державну судову адміністрацію України (ідентифікаційний код 26255795, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, email: ).

Встановити відповідачу Державній судовій адміністрації України строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ним цієї ухвали суду. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дати отримання копії відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Витребувати від Державної судової адміністрації України:

- інформацію щодо помісячного стану фінансування Окружного адміністративного суду міста Києва в частині розмірів суддівської винагороди, профінансованої Державною судовою адміністрацією, на 2021 та 2022 роки (обсяги виділення коштів на виплату суддівської винагороди протягом спірного періоду);

- нормативно та документально підтверджені письмові пояснення про те, які розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб були застосовані при фінансуванні видатків судів (затвердженні відповідних кошторисів) на виплату суддівської винагороди на 2021 та 2022 рік;

- документально підтверджену інформацію щодо розмірів кошторисних призначень Окружного адміністративного суду міста Києва за кодом 2111 "Заробітна плата" станом на 2022 рік;

- інформацію щодо бюджетних асигнувань, передбачених кошторисами на 2021 та 2022 Окружному адміністративному суду міста Києва за КПКВК 0501020 "Забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами та функціонування органів і установ правосуддя", за КЕКВ 2111 "Заробітна плата";

- документально підтверджені письмові пояснення про те, чи мав Окружний адміністративний суд міста Києва належну можливість по нарахуванню і виплаті позивачу суддівської винагороди за період з 01.01.2021 по 31.12.2022 у розмірі, визначеному статтею 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законами про Державний бюджет України на 2021 та 2022 рік відповідно, а не виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді у розмірі 2102,00 грн.

Витребувані документи надати до суду в десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Повідомити учасникам справи, що відповідно до положень статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Роз`яснити учасникам судового процесу, що відповідно до положень статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України за неподання без поважних причин доказів, витребуваних судом, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом, зокрема, штраф або тимчасове вилучення доказів для дослідження судом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Відкласти підготовче судове засідання у справі № 320/21407/23 на 16 травня 2024 року о 14 год.

Судове засідання відбуватиметься у приміщенні Київського окружного адміністративного суду (адреса: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, 1-й під`їзд, 6-й поверх).

Викликати для участі у судовому засіданні учасників справи (їх представників).

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.