Справа № 380/8999/24
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2024-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 квітня 2024 рокусправа № 380/8999/24
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Москаль Р.М. перевірив матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся Львівського окружного адміністративного суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 (далі ВЧ НОМЕР_1 , відповідач) з такими вимогами:

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо обчислення та виплати позивачу грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020-2022 роки, без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України» станом на 01.01.2020 року 01.01.2021 р., 01.01.2022р.

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 здійснити перерахунок ОСОБА_1 грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік, 2021 рік, 2022 рік, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020 рік, 2021 рік, 2022 рік з урахуванням рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 26.12.2023р. по справі № 380/3224/23 та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум;

- визнати протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо не перерахунку та виплати Позивачу одноразової грошової допомоги в разі звільнення з військової служби з врахуванням грошового забезпечення, нарахованому на виконання рішення ЛОАС від 26.12.2023р. по справі № 380/3224/23;

- зобов`язати Відповідача перерахувати та виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у зв`язку із звільненням з врахування складових нового грошового забезпечення, нарахованих на виконання рішення ЛОАС від 26.12.2023р. по справі № 380/3224/23;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити Позивачу компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченого грошового забезпечення на оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально побутових умов та грошової компенсації за невикористані 56 діб додаткової відпустки за весь час затримки виплати - за період з 01.01.2020 по день фактичної виплати недоплаченого грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги у зв`язку із звільненням.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою цієї статті визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим КАС України з огляду на таке:

відповідно до частини першої та третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Чинна станом на дату звернення до суду і вирішення питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі редакція статті 233 КЗпП не передбачає інших (відмінних) строків для звернення до суду з позовом щодо порушення законодавства про оплату праці, в т.ч. у відносинах публічної служби.

Так, відповідно до частини першої, другої статті 233 Кодексу законів про працю України в чинній редакції:

1) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті;

2) працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

ОСОБА_1 звільнений з військової служби 23.11.2022, оскаржує в квітні 2024 року дії ВЧ НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020-2022 роки, одноразової грошової допомоги в разі звільнення без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України» станом на 01.01.2020 року 01.01.2021 р., 01.01.2022. Стверджує, що ці дії відповідача при звільненні ОСОБА_1 з військової служби (23.11.2022) призвели до виплати йому зазначених виплат у заниженому розмірі, тому просить суд зобов`язати відповідача перерахувати (збільшити) їх розмір. Крім того, зазначає, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 у справі №380/3224/23 ВЧ НОМЕР_1 зобов`язано перерахувати розмір його грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року.

При вирішенні питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду з цим позовом суд враховує, що оскаржені виплати входять до складу грошового забезпечення військовослужбовця, що є його заробітною платою. Суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений 28.09.2023 у постанові у справі №140/2168/23 такого змісту:

«[…]23. Положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

24. Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, зокрема, частиною другою цієї статті.

25. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

[…] Так, Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

38. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.»

Позивач був звільнений з військової служби після 19.07.2022 року (23.11.2022), тому до спірних правовідносин застосовується тримісячний строк звернення до суду, що обчислюється з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Оскільки мова йде про розмір сум грошового забезпечення, що були виплачені ОСОБА_1 підчас проходження ним військової служби (допомога на оздоровлення, допомога для вирішення соціально-побутових питань) та при звільненні зі служби в 2022 році (одноразова допомога при звільненні), то позивач повинен був дізнатися про можливе порушення своїх прав щонайпізніше в 2022 році - коли отримував відповідні виплати. Крім того, із наявної у матеріалах справи довідки №71/1/54 від 14.02.2023 про нараховане грошове забезпечення за період 01.01.2016 по 23.11.2022 позивач остаточно повинен був дізнатися про розміри нарахованих йому виплат (про занижений розмір, без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня відповідного року) щонайпізніше в лютому 2023 року.

Суд констатує, що позивач у лютому 2023 року звертався до суду з позовом щодо розміру певний складових його грошового забезпечення (справа № 380/3224/23 від 26.12.2023), тобто він точно знав про порушення свого права на належний розмір сум грошового забезпечення, проте не оспорював в згаданому судовому провадженні розміру допомоги на оздоровлення, на вирішення соціально-побутових питань, одноразової допомоги при звільненні.

Позивач звернувся до суду з цим позовом 25.04.2024 року, тобто:

- більше як через два роки від дня, коли повинен був дізнатися про розмір складових його грошового забезпечення;

- більше як через рік після того, як достеменно знав про розмір складових свого грошового забезпечення.

Отже, ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду щодо вирішення спору про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, при цьому, не повідомив суду жодної обставини, що пояснювала б поважність причин пропуску строку, клопотання про поновлення пропущеного строку до позовної заяви не долучив.

Відтак, позивачу відповідно до частини шостої статті 161 КАС України слід подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні підстави його пропуску та підтвердити це відповідними доказами - якщо такі є.

Вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб - скерувати суду шляхом подання через Єдину судову інформаційну-телекомунікаційну систему, підсистема «Електронний суд») або на адресу електронної пошти суду заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої долучити заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку, а також докази на підтвердження викладених обставин.

Якщо позивач буде скеровувати заяву про усунення недоліків поштою на паперових носіях, то повинен зробити це в п`ятиденний з дати отримання копії цієї ухвали (десятиденний строк суд встановив для скерування такої заяви засобами електронного зв`язку).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

СуддяМоскаль Ростислав Миколайович