Справа № 460/24386/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2024 року м. Рівне №460/24386/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С. за участю секретаря судового засідання Таргоній К.Ю. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Тимошенко О.В.,

відповідача: представник Воробйова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловне управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу №3-дс від 06.10.2023 "Про накладення дисциплінарного стягнення", наказу №221-0 від 09.10.2023 "Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ", поновлення на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Рівненській області з одночасним поновленням на державній службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог, зазначено, що стосовно позивача було порушено дисциплінарне провадження, за наслідком проведення якого Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС України в Рівненській області (далі - Дисциплінарна комісія) встановлено, що причинами і умовами, що призвели до виявлених порушень, є незабезпечення начальником управління контролю за підакцизними товарами Трачем Віктором належної організації роботи управління контролю за підакцизними товарами та керівництва його діяльністю, що призвело до негативних наслідків та підтверджує факт несумлінного виконання обов`язків. За результатами розгляду дисциплінарної справи, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 1 пункту 2 статті 65 Закону України "Про державну службу" №889-VIII, що полягає у порушенні Присяги державного службовця, до позивача спірним наказом №3-дс від 06.10.2023 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з займаної посади.

Втім позивач не погоджується з таким наказом, оскільки вважає, що матеріали дисциплінарної справи не містять достатніх доказів, щоб стверджувати про недотримання позивачем Присяги державного службовця під час виконання своїх посадових обов`язків.

Зазначає, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за порушення Присяги до позивача застосовано фактично за невиконання (неналежне виконання) покладених на позивача, як начальника управління контролю за підакцизними товарами посадових обов`язків в частині загального контролю за діяльністю структурного підрозділу. Однак, кваліфікуючи вказані діяння позивача як порушення Присяги державного службовця, відповідач ані у поданні дисциплінарної комісії від 27.09.2023 року, ані в наказі Державної податкової служби України від 06.10.2023 не виклав мотивів, з яких він дійшов висновку, що характер допущених позивачем порушень та спричинені цим наслідки призвели до підриву довіри як носія влади, приниження державного органу, підриву його авторитету та чому саме ймовірне порушення позивачем норм законодавства кваліфіковано як порушення Присяги і є несумісними з продовженням служби. Стверджує, що сукупність зібраної в рамках дисциплінарного провадження інформації не містить доказів наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку. Дисциплінарною комісією не встановлено ні наявність протиправної винної поведінки, яка б полягала у вчиненні/не вчиненні дій всупереч вимогам нормативного документу, яким визначено зміст та обсяг посадових обов`язків позивача, ні шкідливих наслідків саме такої поведінки, ні тим більше, причинного зв`язку між ними і поведінкою позивача.

Крім того звертає увагу на відсутність аргументів щодо неможливості застосування іншої, ніж передбачено у поданні дисциплінарної комісії від 27.09.2023, санкції.

За наведеного, вважає безпідставним застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за порушення присяги державного службовця, а саме: несумлінне виконання службових обов`язків, а спірні накази, на переконання позивача, є протиправними та необґрунтованими, а тому просить позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 24.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 15.11.2023.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнав. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що в ході здійснення вибіркового моніторингу та аналізу було встановлено неналежну організацію роботи управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області, а причинами та умовами, що призвели до виявлених порушень, стало незабезпечення начальником цього управління, позивачем, належної організації його роботи та керівництва діяльністю. Наголошено на несумлінному виконанні позивачем обов`язків, що є порушенням присяги державного службовця. Повідомлено, що позивач протягом поточного року мав зауваження щодо недбалого ставлення до виконання своїх службових обов`язків. Вважає оскаржувані накази про накладення дисциплінарного стягнення, припинення державної служби та звільнення такими, що прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені чинним законодавством, а отже такими, що не підлягають скасуванню. З огляду на викладене, просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою суду від 15.11.2023 задоволено клопотання представника відповідача та відкладено підготовче засідання до 22.11.2023

21.11.2023 представник позивача подала до суду відповідь на відзив, у якій не погодилася з аргументами відповідача, викладеними у відзиві, та просила позов задовольнити з підстав, наведених у позові.

В підготовчому засіданні 22.11.2023 оголошено перерву до 13.12.2023.

Разом з тим, попередньо погодивши з учасниками справи вказану дату, помилково не було враховано періоду перебування головуючого судді у відпустці, з огляду на що 13.12.2023 підготовче засідання не відбулося.

Ухвалою суду від 01.01.2024 продовжено строк підготовчого провадження у справі з 24.12.2023 на тридцять днів та визначено іншу дату наступного підготовчого засідання у справі, - 09.01.2024.

Ухвалою суду від 09.01.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 31.01.2024.

В судовому засіданні 31.01.2024 представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити повністю. Представник відповідача позовні вимоги не визнав та просив в їх задоволенні відмовити з підстав, зазначених у відзиві на позов. Протокольною ухвалою судом оголошено перерву до 19.02.2024.

Протокольною ухвалою від 19.02.2024 судом оголошено перерву до 28.02.2024.

В судовому засіданні 28.02.2024 судом оголошено перерву до 20.03.2024.

В судовому засіданні 20.03.2024 судом оголошено перерву до 03.04.2024.

В судовому засіданні 03.04.2024 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, і які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 працював в органах ДПС України з березня 2020 року, зокрема, з 22.01.2021 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Рівненській області.

24.08.2023 на ім`я в.о. начальника ГУ ДПС у Рівненській області А.Троцка подано доповідну записку Сектору забезпечення відомчого контролю «Про результати моніторингу роботи управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області» №55/17-00-02-08 від 24.08.2023, згідно з якою за результатами дослідження, опрацювання та аналізу матеріалів, доданих до перевірки, встановлено неналежну організацію роботи в цілому управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області.

У зв`язку з цим, в доповідній записці запропоновано: «ініціювати дисциплінарні провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку стосовно посадових осіб, з вини яких допущено виявлені недоліки і порушення, та вжити заходів з метою усунення недоліків, вказаних у доповідній записці».

В.о. начальника ГУ ДПС у Рівненській області ОСОБА_2 до доповідної записки видано доручення №8 від 24.08.2023, яким наказано порушити дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку, що полягають у неналежному виконанні посадових обов`язків з координації та контролю за роботою управління контролю за підакцизними товарами стосовно начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області Трача В.

Згідно з наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Рівненській області А.Троцка №195 від 25.08.2023, відповідно до статей 17, 64-69,72, 73 Закону України «Про державну службу», доручення в.о. начальника ГУ ДПС у Рівненській області №8 від 24.08.2023 до доповідної записки Сектору забезпечення відомчого контролю, порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області Трача В.

27.09.2023 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Рівненській області за наслідками проведеного дисциплінарного провадження складено подання про результати розгляду дисциплінарної справи начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області Трача В.

Як свідчить зміст подання, Дисциплінарною комісією встановлено неналежну організацію управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області; неналежне виконання функцій, визначених Положенням про управління, зокрема, «Організація та контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати до бюджету акцизного податку», «Організація проведення фактичних перевірок» в частині наявності ліцензій на впровадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону», «Організація проведення камеральних перевірок», «Застосування штрафних (фінансових санкцій) за несвоєчасність подання звітності, встановленої законодавством, контроль за додержанням якого покладено на ДПС». Проведеним дослідженням зіставлення даних ІКС «Податковий блок щодо поданих СГ юридичними та фізичними особами декларацій з акцизного податку виявлено, що станом на початок проведення заходів відомчого контролю працівниками управління не було застосовано штрафні санкції за несвоєчасне подання декларацій за 2022-2023 роки. Порушено вимоги п.120.1 ст.120 Податкового кодексу України.

Зазначено, що під час проведення заходів відомчого контролю, працівниками управління вжито заходи, складено 14 актів "Про результати камеральних перевірок щодо неподання/несвоєчасне подання податкової звітності". За результатами перевірок було застосовано штрафних санкцій та прийнято податкові повідомлення-рішення на загальну суму 7480 грн.

Вказано про недостатній стан забезпечення повноти проведення камеральних перевірок, поданих платниками податків декларацій акцизного податку. Так, проведеним аналізом податкової звітності встановлено, що працівниками управління контролю за підакцизними товарами порушено строки проведення камеральних перевірок даної звітності з урахуванням змін, внесених Законом №2836.

Крім того, заходами вибіркового моніторингу встановлено, що працівниками управління недостатньо вживаються заходи з метою забезпечення повноти реєстрації платників податку, які здійснюють реалізацію пального.

Зокрема, ДП «Теплосервіс» протягом 2022 року проводило реалізацію бензину AI-92 (УКТЗЕД ) в кількості 420 л, обсяг постачання без ПДВ склав - 13981,31 грн., бензину автомобільного 95 (УКТЗЕД ) в кількості 270 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 10945,92 грн., палива дизельного (УКТЗЕД ) в кількості 655 л, обсяг постачання без ПДВ склав - 25172,89 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 50100,12 грн.

ТОВ «МКР Ритейл» () протягом травня та липня 2023 року здійснило реалізацію палива дизельного (УКТЗЕД ) згідно податкової накладної №248 від 26.05.2023 в кількості 1000 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 26000,00 грн. та №130 від 13.07.2023 в кількості 100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 2658,33 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 28658,33 гривень.

КНП "Миляцький центр первинної медико-санітарної допомоги" Сарненського району Рівненської області () протягом травня, липня 2023 року проводило реалізацію бензину А-95 (УКТЗЕД ) без ліцензії на право оптової, роздрібної торгівлі пальним, не зареєстроване платником акцизного податку. Реалізація здійснена згідно накладних №30 від 26.05.2023 в кількості 1100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 45233,64 грн., №46 від 18.07.2023 в кількості 1100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 45233,64 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 90467,28 грн.

Також у поданні зазначено, що має місце факт проведення фактичної перевірки суб`єкта господарювання, за наслідками якого не встановлено порушень чинного законодавства. Зокрема, ТОВ «ДМПЕТРОЛ» () акт відсутності посадових осіб платника податків та неможливості проведення фактичної перевірки від 29.12.2022, проте в самому акті зазначено, що з 13.12.2022 відповідно до підсистеми «Реєстраційних та облікових даних платників податків» ІТС «Податковий блок» ТОВ перейшло до ГУ ДПС у Одеській області.

Крім того, вибірково встановлено випадки не внесення необхідної інформації до підсистеми «Податковий аудит» ІКС «Податковий блок» на кожному етапі організації проведення та реалізації матеріалів перевірок, чим порушено вимоги п.2.5 Наказу ДПС України від 04.09.2020 №470 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо взаємодій між підрозділами органів Державної податкової служби України при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків». Так, наприклад: ТОВ «Сокол Ойл» (), ТОВ «Март Трейдінг» (), ТОВ «Кластер Трейд» (код ЕДРІК 44691358), ТОВ «Світ Упаковки» (), РШЕУ (), ТОВ «Атлант Оіл Трейдінг» ().

Згідно з резолютивною частиною вказаного подання, за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи у діях начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області ОСОБА_1 встановлено вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», що полягає у порушенні Присяги державного службовця.

Листом Дисциплінарної комісії від 27.09.2023 №82/17-00-01-01-37-ДК позивача повідомлено про внесення 27.09.2023 подання про результати розгляду дисциплінарної справи суб`єкту призначення та запропоновано подати пояснення на ім`я останнього в порядку ст.75 Закону №889 і п.35 Порядку №1039.

05.10.2023 ОСОБА_1 подав в.о.начальника ГУ ДПС у Рівненській області письмові пояснення щодо виявлених дисциплінарною комісією порушень.

06.10.2023 наказом в.о.начальника ГУ ДПС у Рівненській області №3-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» вирішено застосувати до начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» в перший робочий день, після виходу на роботу. Підстава: подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Рівненській області від 27.09.2023 №81/17-00-01-01-37-ДК, пояснення ОСОБА_3 від 05.10.2023.

Так, з мотивувальної частини даного наказу слідує, що під час здійснення дисциплінарного провадження встановлено, що причинами та умовами, що призвели до виявлених порушень, незабезпечення начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_1 належної організації роботи управління контролю за підакцизними товарами та керівництва його діяльністю, що призвело до вказаних негативних наслідків та підтверджує факт несумлінного виконання обов`язків, що є порушенням Присяги державного службовця. Крім того, протягом поточного року начальник управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 мав зауваження щодо недбалого ставлення до виконання своїх службових обов`язків.

Наказом в.о.начальника ГУ ДПС у Рівненській області №221-о від 09.10.2023 припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 , начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області, 09.10.2023 у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення згідно з п.1 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу».

Вважаючи накази про накладення дисциплінарного стягнення, припинення державної служби та звільнення безпідставними і протиправними, позивач звернувся за захистом своїх прав з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується і виходить з такого.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначаються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII), відповідно до ч.1 ст. 8 якого державний службовець зобов`язаний дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки.

Відповідно до ст. 64 Закону №889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягується до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

За правилами ч.1 ст.65 Закону №889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

В свою чергу, згідно з ч.2 ст.65 Закону №889 дисциплінарними проступками, зокрема, є:

порушення Присяги державного службовця (п.1 ч.2 ст.65 Закону №889);

невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч.2 ст. 65).

Частиною 1 ст.66 Закону №889 визначено, що до державних службовців застосовується один з таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Згідно із ч.5 ст. 66 Закону №889 звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону №889 дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч.10 цієї ж статті).

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно з частиною першою статті 71 Закону № 889 порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України (ч.11 згаданої норми).

Відповідно до вказаної норми Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1039 рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає 1) міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців.

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі (п.25 Порядку №1039).

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Згідно з ч.1 ст.74 Закону № 889 дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення (ч.2 ст. 74 Закону №889).

Зі змісту подання та спірного наказу слідує, що дисциплінарною комісією встановлено неналежну організацію роботи управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області; неналежне виконання функцій, визначених Положенням про управління, зокрема, «Організація та контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати до бюджету акцизного податку», «Організація проведення фактичних перевірок» в частині наявності ліцензій на впровадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону», «Організація проведення камеральних перевірок», «Застосування штрафних (фінансових санкцій) за несвоєчасність подання звітності, встановленої законодавством, контроль за додержанням якого покладено на ДПС».

Разом з тим, дослідивши зміст подання та матеріалів дисциплінарної справи, суд дійшов висновку, що дисциплінарна комісія не встановила і не навела ні жодного факту невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, ні наявності вини в його діях/бездіяльності, ні мотивів, з яких вона дійшла висновку, що характер допущених порушень та спричинені цим наслідки призвели до підриву довіри до позивача як носія влади, приниження державного органу, підриву його авторитету і були несумісними з продовженням служби.

Крім того, виявлені порушення відповідач кваліфікував як порушення позивачем Присяги, за що до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

З цього приводу, суд зауважує, що порушення Присяги та невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, є різними за своєю суттю видами дисциплінарних проступків, за вчинення яких передбачено різні види відповідальності.

Так, згідно з ч.3 ст.66 Закону №889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень може бути оголошено догану.

В свою чергу, відповідно до змісту ч.5 ст.66 Закону №889 за порушення Присяги державного службовця може бути застосовано винятковий вид дисциплінарного стягнення звільнення з посади державної служби.

Частиною 1 статті 36 Закону №889 визначено, що особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".

З тексту Присяги випливає, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Таким чином, за такого правового регулювання порушення Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумісність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Таким чином, звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

За таких обставин, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного авторитету органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, установлені внаслідок ретельного службового розслідування.

При цьому необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд України неодноразово, зокрема, у постановах від 14.04.2020 у справі №815/6549/16, від 27.04.2020 у справі №826/10854/17, від 26.05.2022 у справі №420/6190/20, від 22 грудня 2023 року у справі №140/3984/22, аналізуючи текст Присяги державних службовців, зазначав, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження державної служби.

У свою чергу дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст.65 Закону №889, полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, за що і передбачено менш тяжкий вид відповідальності.

Таким чином, звільнення з державної служби у зв`язку з порушення Присяги та у зв`язку з невиконанням чи неналежним виконанням своїх обов`язків можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак вони не є ідентичними, а відрізняються змістовним навантаженням.

Висновки аналогічного змісту викладені у постановах Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №803/1303/16, від 05.06.2019 у справі №26/13803/16, від 14.04.2020 у справі №815/6549/16, від 28.01.2021 у справі №803/1564/16.

Втім, дослідивши подання та матеріали дисциплінарної справи, суд дійшов висновку, що жодних обставин, які свідчать про порушення Присяги позивачем, дисциплінарна комісія не встановила.

Суд вважає, що саме формулювання як порушення Присяги позивачем без встановлення обставин, визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого не може вважатись судом достатнім обґрунтуванням для застосування до позивача виняткового виду відповідальності - звільнення.

Як випливає зі змісту подання Дисциплінарної комісії до позивача рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення за його роботу як начальника управління контролю за підакцизними товарами, а саме: незабезпечення належної організації роботи управління контролю за підакцизними товарами та керівництва його діяльністю, несумлінне виконання обов`язків.

В наказі ГУ ДПС у Рівненській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 06.10.2023 №3-дс зазначено, що під час проведення заходів відомчого контролю, працівниками управління складено 14 актів «Про результати камеральних перевірок щодо неподання несвоєчасного подання податкової звітності». Проведеним аналізом податкової звітності встановлено, що працівниками управління контролю за підакцизними товарами порушено строки проведення камеральних перевірок даної звітності за період з січня 2022 року по квітень 2023 року.

Позивачем повідомлено, що на підконтрольній відділу території знаходяться такі суб`єкти господарювання: з виробництва спирту, пива, сидру, тютюнових виробів 15 суб`єктів господарювання, відповідно до 17 ліцензій; в сфері оптової торгівлі підакцизними товарами 19 суб`єктів господарювання, відповідно до 26 діючих ліцензій; в сфері торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами 2560 суб`єктів господарювання, відповідно до 6321 діючих ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах; в сфері оптової торгівлі пальним: 53 діючі ліцензії; в сфері роздрібної торгівлі пальним: 211 діючих ліцензій; в сфері зберігання пального: 991 діюча ліцензія. Загальна кількість діючих ліцензій на право виробництва, оптової та роздрібної торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального на час спірних правовідносин складає 7619 ліцензій.

Крім того, наказом ДПС України від 28.03.2022 №173 «Про забезпечення безперебійної роботи органів ДПС», у зв`язку із введенням воєнного стану, за Рівненською областю були закріплені повноваження щодо ліцензування діяльності суб`єктів господарювання Сумської області, а згідно наказів ДПС України від 25.05.2022 №249 та від 09.06.2022 № 311 «Про внесення змін до наказу ДПС від 28.03.2022 №173» Харківської області.

Натомість управління контролю за підакцизними товарами, яке очолював ОСОБА_1 , складається з 16 штатних одиниць, що об`єктивно свідчить про надмірну завантаженість працівників, що не було враховано під час дисциплінарного провадження.

Позивач, як керівник управління з метою належного і своєчасного виконання завдань і функцій зазначеного управління неодноразово звертався про необхідність збільшення штатної чисельності управління з відповідними листами №6605/8/17-00-09-03-04 від 08.12.2021, №284/8/17-00-09-01-01 від 16.01.2023, №1906/8/17-00-09-01-01 від 19.04.2023 та службовою запискою до відділу кадрового забезпечення та розвитку персоналу №44/17-00-09-03-09 від 20.01.2022, однак такі звернення позивача були залишені без розгляду.

Поряд з цим, як свідчить зміст листа №13988/6/17-00-09-03-06 від 23.10.2023, наданого ГУ ДПС у Рівненській області у відповідь на адвокатський запит, з 14-ти суб`єктів господарювання, щодо яких складено акти, вісім сплатило штрафні санкції, а ще по шести не настав термін сплати, тобто збитки державі несвоєчасністю проведення вказаних камеральних перевірок завдано не було. При цьому, суд також враховує, що відповідач як на допущені позивачем порушення вказував саме про несвоєчасність проведення таких перевірок, а не про їх відсутність.

Твердження відповідача, наведені у спірному наказі, що працівниками управління контролю за підакцизними товарами недостатньо вживаються заходи з метою забезпечення повноти реєстрації платників податку, які здійснюють реалізацію пального, суд також оцінює критично з огляду на таке.

У наказі №3-дс від 06.10.2023 констатовано, що вибірковим моніторингом за даними інформаційних баз, Єдиного вікна подання електронної звітності підсистеми Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) встановлені суб`єкти господарювання, які здійснювали реалізацію паливно-мастильних матеріалів без реєстрації платниками акцизного податку та за відсутності ліцензій на право здійснення оптової та роздрібної торгівлі.

Так, відповідачем зазначено, що ДП «Теплосервіс» протягом 2022 року проводило реалізацію бензину AI-92 (УКТЗЕД ) в кількості 420 л, обсяг постачання без ПДВ склав - 13981,31 грн., бензину автомобільного 95 (УКТЗЕД ) в кількості 270 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 10945,92 грн., палива дизельного (УКТЗЕД ) в кількості 655 л, обсяг постачання без ПДВ склав - 25172,89 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 50100,12 грн.

ТОВ «МКР Ритейл» () протягом травня та липня 2023 року здійснило реалізацію палива дизельного (УКТЗЕД ) згідно податкової накладної №248 від 26.05.2023 в кількості 1000 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 26000,00 грн. та №130 від 13.07.2023 в кількості 100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 2658,33 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 28658,33 гривень.

КНП "Миляцький центр первинної медико-санітарної допомоги" Сарненського району Рівненської області () протягом травня, липня 2023 року проводило реалізацію бензину А-95 (УКТЗЕД ) без ліцензії на право оптової, роздрібної торгівлі пальним, не зареєстровано платником акцизного податку. Реалізація здійснена згідно накладних №30 від 26.05.2023 в кількості 1100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 45233,64 грн., №46 від 18.07.2023 в кількості 1100 л., обсяг постачання без ПДВ склав - 45233,64 грн. Суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним. Сума ймовірних втрат до бюджету складає 90467,28 грн.

Поряд з цим, судом встановлено і матеріалами справи підтверджено, що у вересні 2023 року податковим органом направлено запити до ДП «Теплосервіс», КНП «Миляцький ПМСД» та ТОВ «МКР Ритейл» №12859/6/17-00-09-01-04, №2820/6/17-00-09-01-04 від 13.09.2023, №12860/6/17-00-09-01-04 від 13.09.2023 з проханням надати інформацію про реалізацію пального з поясненнями та підтверджуючими документами.

Так, у відповідь на вказані запити ТОВ «МКР Ритейл» листом від 15.09.2023 (а.с.195, т.1) повідомило ГУ ДПС в Рівненській області, що у податкових накладних №248 від 26.05.2023 та №130 від 13.07.2023 помилково в номенклатурі було вказано дизельне пальне (УКТЗЕД ) замість рідини Ad Bluе "NОXY", фактичного відпуску не було. Повідомлено, що здійснено відповідні коригування та направлено до контрагента. На підтвердження вказаних фактів до відповіді долучено: 1)розрахунок коригування №298 від 31.08.2023 кількісних і вартісних показників до податкової накладної №130, де зазначено, що здійснено реалізацію не дизельного пального, а рідини AdBluе "NОXY" у кількості 100 л., з квитанцією про його прийняття податковим органом, 2) видаткову накладну №83110 від 22.07.2023, відповідно до якої ТОВ «МКР Ритейл» поставило для ПП «ДІСКОВЕР» 100 літр рідини AdBluе "NОXY" на суму 3190,00 грн.; чеки продажу; видаткову накладну №77031 від 30.06.2023 про поставку для ТОВ "Вел Груп" 437 л. рідини AdBluе "NОXY" на суму 13634,40 грн.; видаткову накладну №77031 від 21.07.2023 про поставку для ТОВ "Вел Груп" 563 л. рідини AdBluе "NОXY" на суму 17 565,60 грн. (а.с.195-214 том 1).

Таким чином, ТОВ «МКР Ритейл» здійснювало поставку рідини AdBluе "NОXY", що не є підакцизним товаром, а отже відомості, вказані у доповідній записці та наказі щодо суми ймовірних втрат до бюджету в розмірі 28658,33 грн. (у зв`язку з тим, що суб`єкт господарювання не зареєстрований платником акцизного податку, відсутня ліцензія на право оптової, роздрібної торгівлі пальним, проте здійснював реалізацію пального) не відповідає дійсності.

Як встановлено судом, відповідні пояснення надані податковому органу ТОВ «МКР Ритейл» 15.09.2023, тобто до складання дисциплінарною комісією подання за результатами проведеного дисциплінарного провадження. Вказані факти також відображені у службовій записці в.о.начальника управління контролю за підакцизними товарами Тетяни Шутенко від 13.09.2023 №1030/17-00-09-03-09, адресованій голові Дисциплінарної комісії, у відповідь на лист Дисциплінарної комісії про надання пояснень від 12.09.2023, яка є частиною дисциплінарної справи ОСОБА_1 (згідно з описом документів) та повідомлено про відсутність факту реалізації пального ТОВ «МКР Ритейл» (а.с.103-105 т.2). Разом з тим, зазначені обставини не були взяті до уваги Дисциплінарною комісією, а з посиланням на службову записку начальника управління оподаткування юридичних осіб №3817/17-00-04-02-07 від 13.09.2023 зроблено висновок про підтвердження реалізації саме паливно-мастильних матеріалів, хоча в останній лише перелічено подані зареєстровані податкові накладні в ЄРПН (а.с.101-102 т.2).

Матеріали справи також свідчать, що ДП «Теплосервіс» у відповідь на запит податкового органу повідомило, що підприємством закуповувалися скретч-картки в 2022 році у ТОВ «Лавайн торг» і ТОВ «Інтекс інвест», на підтвердження чого долучило договори від 31.10.2022 №308 та №143 від 23.03.2021.

Судом також встановлено, що у вересні 2023 року щодо КНП «Миляцький ЦПМСД» було проведено фактичну перевірку з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійснення оптової і роздрібної торгівлі підакцизними товарами, за результатами якої складено акт (довідку) №8177/Ж5/17-00-09-01-13/40359029 від 25.09.2023, в якій констатовано, що в ході проведення перевірки порушення вимог законодавства у сфері обігу підакцизних товарів не встановлено (а.с.186-189 том 1).

Так, в акті (довідці) зазначено, що КНП «Миляцький ЦПМСД» уклало договір поставки товарів (бензину А-95) за довірчими документами (скретч-картками) з ТОВ «ІНТЕКС ІНВЕСТ» від 08.05.2023 №555, відповідно до умов якого останній зобов`язується передати у власність КНП «Миляцький ЦПМСД» товари (бензин А-95) через АЗС з використанням скретч-карток на загальну суму 48400,00 грн.

На виконання умов договору КНП «Миляцький ЦІМСД» придбало товар (бензин А-95) на підставі видаткової накладної №0043/0000214 від 08.05.2023, специфікації №0043/0000214-С відпущених скретч-карток на нафтопродукти по купюрах до цієї видаткової накладної на 1100 л та зареєструвало податкову накладну №30 від 26.05.2023 на загальну суму 48400,00 грн. (1100 л бензину А-95).

Згідно з п.п.14.1.212 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України реалізація пального або спирту етилового для цілей розділу VI ПКУ - будь-які операції з фізичної передачі (відпуску, відвантаження) пального або спирту етилового з переходом права власності на таке пальне або спирт етиловий чи без такого переходу, за плату (компенсацію) чи без такої плати на митній території України з акцизного складу пересувного: до акцизного складу; до акцизного складу пересувного; для власного споживання чи промислової переробки; будь-яким іншим способом.

Суд враховує, що скретч-картка дає право на отримання покупцем (його довіреною особою) товарів на АЗС та є технічним засобом обліку операції відпуску (передачі) товарів. Пред`явлення скретч-карки дозволяє її пред`явнику отримати товари від імені та за рахунок покупця.

Таким чином, оскільки фізична передача пального відбувається на АЗС постачальника пального на підставі скретч-картки, то у власника скретч-картки не виникає зобов`язання реєструватися платником акцизного податку, реєструвати акцизний склад, складати акцизні накладні та отримувати ліцензії на оптову або роздрібну торгівлю пального. Підтвердженням факту отримання пального можуть бути видаткові документи або чеки терміналів, що формуються безпосередньо в момент фактичного отримання пального з АЗС. Отже, безпосередньо сама реалізація талонів та смарт-карт в безготівковій формі юридичним та фізичним особам-підприємцям для комерційного використання за договорами купівлі-продажу не відноситься до реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів. Відповідно, суб`єкт господарювання, який здійснює реалізацію талонів, смарт-карт тощо на отримання пального в пунктах реалізації пального, що належать іншим суб`єктам господарювання, не повинен реєструватися платником акцизного податку як особа, яка реалізує пальне.

Висновки аналогічного змісту викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 14.12.2021 у справі №440/1971/20, від 10.08.2022 у справі №816/1054/18.

Так, Верховний Суд зазначив, що за своєю суттю картка на пальне є технічним засобом фіксування права на отримання пального її власником, то реалізація пального буде мати місце лише у разі пред`явлення такої картки на АЗС. При цьому підтвердженням фізичного відпуску пального будуть видаткові накладні або чеки терміналів, що формуються безпосередньо в момент фактичного отримання пального на АЗС. Отже, сама по собі реалізація талонів на пальне юридичним особам та фізичним особам-підприємцям не відноситься до безпосередньої реалізації суб`єктами господарювання пального.

Безпосередньо сама операція з реалізації паливних карток та талонів на пальне, під час якої не відбувається фізичної передачі (відпуску, відвантаження) пального, з 01 липня 2019 року не належить до операцій з реалізації пального в розумінні підпункту 14.1.212 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України.

Отже, здійснюючи лише операції з реалізації талонів на пальне, за якими пальне отримувалось в пунктах реалізації, що належать іншим суб`єктам господарювання, у такого товариства не виникло і обов`язку щодо реєстрації платником акцизного податку з реалізації пального.

Відтак, спростовуються висновки відповідача щодо вчинення позивачем порушень посадових обов`язків у вказаній частині щодо недостатності заходів для забезпечення повноти реєстрації вказаних платників податку, позаяк останні не здійснювали реалізації пального.

Відповідно зазначені стосовно цих обставин у спірному наказі та у доповідній записці твердження відповідача щодо суми ймовірних втрат до бюджету в сумі 90467,28 грн. також не зайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Крім того, суд зауважує, що формулювання "ймовірні втрати" не свідчить, що такі втрати були завдані бюджету в дійсності. Жодних доказів протилежного суду не надано, матеріали справи не містять.

Щодо вказівки відповідача в наказі від 06.10.2023 про факт проведення фактичної перевірки суб`єкта господарювання, за наслідками якого не встановлено порушень чинного законодавства, то суд таку оцінює критично і відхиляє як безпідставну, позаяк в силу вимог положень Податкового кодексу України за результатами проведених перевірок контролюючим органом може бути встановлено як порушення платником податків податкового та іншого законодавства, так і їх відсутність. Водночас вказана обставина жодним чином не може свідчити про невиконання/неналежне виконання позивачем своїх обов`язків.

Щодо невнесення необхідної інформації до підсистеми «Податковий аудит» ІКС «Податковий блок» на кожному етапі організації проведення та реалізації матеріалів перевірок, чим, на думку відповідача, порушено вимоги п.2.5 Наказу ДПС України від 04.09.2020 №470 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо взаємодії між підрозділами органів Державної податкової служби України при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків», суд зазначає, що вказаний наказ не зареєстрований в Міністерстві юстиції України та не є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання. Більше того, за змістом цього наказу зазначені Методичні рекомендації мають рекомендаційний характер, не містять нових правових норм щодо організації, проведення та реалізації матеріалів перевірок платників податків та можуть бути рекомендовані для застосування.

Суд враховує, що управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Рівненській області, яке очолював позивач, в повній мірі виконувало завдання з надходжень до Державного та місцевих бюджетів протягом квітня-вересня 2023, що підтверджується змістом листа відповідача №13988/6/17-00-09-03-06 від 23.10.2023, згідно з яким упродовж квітня-вересня 2023 року управління фактично перевиконувало поставлені завдання та забезпечувало надходження коштів до державного бюджету.

Матеріали справи свідчать, що управлінням проведено камеральну перевірку 13738 декларацій акцизного податку, проведено перевірку 14575 додатків до декларацій акцизного податку. За результатами камеральних перевірок складено 576 актів камеральних перевірок за неподану або несвоєчасну подачу декларацій акцизного податку, за несвоєчасну сплату акцизного податку, проведено донарахування акцизного податку. Винесено 676 податкових повідомлень-рішень на загальну суму 717,73 тис. грн. акцизного податку. Сплачено 430,55 тис. грн. штрафних санкцій.

Крім того, у 2022 році позивач відмінно пройшов оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління ДПС у Рівненській області, які займають посади державної служби категорії «Б» та «В» у 2022 році, що підтверджується наказом Головного управління ДПС у Рівненській області №201-0 «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління ДПС у Рівненській області у 2022 році» від 07.12.2022.

Наказом Головного управління ДПС у Рівненській області №3-0 від 02.01.2023 «Про присвоєння дострокового чергового рангу державного службовця» ОСОБА_1 за особливі досягнення достроково присвоєно черговий ранг державного службовця (четвертий ранг).

При цьому, підставою слугувало подання про дострокове присвоєння чергового рангу державного службовця від 02.01.2023 №1/17-00-11-19, в якому зазначено, що позивачем виконано забезпечення доведених ДПС України індикативних показників відповідного періоду надходжень до державного та місцевих бюджетів з акцизного податку до державного бюджету у сумі 25349,1 тис.грн. (100,1%); акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів у сумі 116593,5 тис. грн (125,7 %); сплати за ліцензії на право роздрібної торгівлі 13159,4 тис.грн. (110,6%) та інших видів ліцензій.

З урахуванням викладеного в сукупності, суд вважає, що ГУ ДПС у Рівненській області, як суб`єктом владних повноважень, у спірному наказі не наведено жодних мотивів, чому саме ймовірне порушення позивачем посадових обов`язків кваліфіковано як порушення Присяги, адже ні подання, ні оскаржуваний наказ не містять обґрунтованих мотивів того, яким чином дії, вчинені/ не вчинені позивачем, є такими, що підривають довіру до позивача, як до носія влади, принижують державний орган, підривають його авторитет і були несумісними з продовженням служби.

Крім того, жодних аргументів щодо неможливості застосування іншої, ніж передбачено у поданні дисциплінарної комісії від 27.09.2023, санкції відповідач суду не навів.

Саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням спірного наказу.

Поміж тим, суд звертає увагу, що звільнення з державної служби за порушення Присяги може застосовуватися тільки у крайніх випадках, коли дисциплінарний проступок містить ознаки саме такого порушення і заходи дисциплінарного стягнення, на переконання уповноваженої вирішувати питання про відповідальність посадової особи, є недостатніми чи попереднє їхнє вжиття не дало бажаного результату.

Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Натомість, у спірних правовідносинах відповідачем не доведено наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення Присяги державного службовця.

Зазначені правові висновки були неодноразово викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 25.11.2021 у справі №826/6038/15, від 29.01.2021 у справі №260/779/19, від 26.05.2022 у справі № 420/6190/20 які є обов`язковими для застосування у порядку, встановленому ч.5 ст.242 КАС України.

В силу вимог п.5 ст. 65 Закону №889 невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, є самостійним дисциплінарним проступком, за яке передбачена відповідальність у вигляді догани або попередження такого державного службовця про неповну службову відповідність (в разі повторного вчинення).

Однак, невиконання або неналежне виконання позивачем посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, відповідачем також не доведено.

При цьому, покликання дисциплінарної комісії у поданні, що ОСОБА_1 протягом поточного року мав зауваження щодо недбалого ставлення до виконання своїх службових обов`язків, що підтверджується протоколом наради від 05.04.2023 №1-пн, протоколом заслуховування від 19.05.2023, листом ДПС від 28.04.2023 №9345/7/99-00-09-01-02-07, суд оцінює критично та відхиляє як безпідставні, позаяк такі не є зауваженнями, які визначені ч.1 ст.66 Закону №889 як однин з видів дисциплінарних стягнень. Крім того відсутність у позивача на час розгляду дисциплінарної справи діючих дисциплінарних стягнень підтверджується як змістом самого подання, так і відомостями з особової справи позивача.

Суд зауважує, що наказ про накладення дисциплінарного стягнення, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні його змісту. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті, характеру та обставин допущеного службовцем проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Тому в оскаржуваному наказі відповідач повинен був чітко зазначити суть вчиненого позивачем порушення, наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку, в чому конкретно полягало неналежне виконання ОСОБА_1 посадових обов`язків, які норми чинного законодавства, що визначають порядок його дій при здійсненні своїх посадових обов`язків, були ним порушені, до яких шкідливих наслідків це призвело, причинний зв`язок між такими наслідками та поведінкою позивача, а також обставини, за яких мало місце таке порушення.

Натомість, спірний наказ від 06.10.2023 сукупності переліченого вище не містить.

За наведених обставин, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за порушення Присяги згідно з оскаржуваним наказом є безпідставним, протиправним, необґрунтованим, неспівмірним (докази притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відсутні) і таким, що порушує права та інтереси позивача, а тому наказ ГУ ДПС у Рівненській області №3-дс від 06.10.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення» не відповідає критеріям правомірності, визначеним ч.2 ст. 2 КАС України, і підлягає скасуванню.

Як свідчать матеріали справи, 09.10.2023 на підставі зазначеного наказу ГУ ДПС у Рівненській області прийнято наказ №221-0 "Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ".

З огляду на те, що наказ ГУ ДПС у Рівненській області №3-дс від 06.10.2023 "Про накладення дисциплінарного стягнення" визнано судом протиправним, то такий не може породжувати правових наслідків від моменту його прийняття і не може слугувати законною підставою для прийняття інших наказів, зокрема щодо його виконання.

Таким чином, наказ ГУ ДПС у Рівненській області «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » №221-0 від 09.10.2023 є безпідставним, протиправним, а отже таким, що підлягає скасуванню.

Суд враховує, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

За правилами абз.2 пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29 липня 1993 року № 58, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17 серпня 1993 р. за № 110, днем звільнення вважається останній день роботи.

Як свідчить зміст наказу від 09.10.2023 № 221-0, державну службу припинено та звільнено ОСОБА_1 з посади начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Рівненській області 09 жовтня 2023 року.

Отже, 09.10.2023 є останнім днем роботи позивача.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин цієї справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 слід поновити на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Рівненській області з 10 жовтня 2023 року.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то суд керується і виходить з такого.

Порядок обчислення середньої заробітної плати, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок №100).

За приписами абзацу 3 пункту 3 Порядку №100 усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податку, стягнення аліментів тощо за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Відповідно до абзацу 4 пункту 2 Порядку №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Згідно з довідкою ГУ ДПС у Рівненській області №89/17-00-10-02-06 від 29.03.2024, загальна сума заробітку за два попередні місяці роботи позивача становила 6433,01 грн (серпень 2023 року - 6433,01 (6 роб.днів) та вересень 2023 року - 0 грн. (0 роб днів)), отже, середньоденний заробіток позивача становить 1072,17 грн.

Період вимушеного прогулу тривав з 10.10.2023 по 03.04.2024, що складає 127 робочих днів.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу ОСОБА_1 за період з 10.10.2023 по 03.04.2024 (виходячи з розрахунку 1072,17 грн. х 127 днів) в розмірі 136165,59 грн., з обов`язковим проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.244 КАС України під час ухвалення рішення, суд вирішує, зокрема, чи є підстави допустити негайне виконання рішення.

В силу імперативних вимог пунктів 2, 3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

З урахуванням викладеного, судове рішення в частині поновлення позивача на посаді та виплати йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Інші доводи та аргументи учасників справи не мають значення для правильного вирішення спору по суті, не впливають на встановлені в ході розгляду справи обставини і не спростовують викладених висновків суду.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На переконання суду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, під час розгляду цієї справи, не надав суду достатніх, беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, та не довів правомірність та обґрунтованість своїх дій і прийнятих в межах спірних правовідносинах наказів. Натомість, факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду.

За наведеного, позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Правові підстави для застосування положень ст.139 КАС України у суду відсутні, оскільки відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" позивач звільнений від сплати судового збору. Доказів понесення інших судових витрат матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління ДПС у Рівненській області №3-дс від 06.10.2023 "Про накладення дисциплінарного стягнення" та наказ №221-0 від 09.10.2023 "Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ".

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Рівненській області з одночасним поновленням на державній службі з 10 жовтня 2023 року.

Стягнути з Головного управління ДПС у Рівненській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10.10.2023 по 03.04.2024 на загальну суму 136165,59 грн.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення на користь ОСОБА_1 середньомісячної заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, буд. 12,м. Рівне,Рівненська обл.,33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166)

Повний текст рішення складений 29 квітня 2024 року

Суддя Н.С. Гудима