Справа № 304/2266/23
Суддя: Ганько І. І.
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 304/2266/23 Провадження № 2-а/304/4/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2024 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 304/2266/23 за позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення № 1 від 04 жовтня 2023 року,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з вищевказаною позовною заявою, яку мотивує тим, що 06 вересня 2023 року о 13.00 год майстром лісу лісництва «Шипот» філії «Ужгородське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_2 відносно нього було складено протокол № 1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, а саме за те, що начебто він у лісництві «Шипот» кв. 50 виділ 9 ур. «Медвежий потік» здійснив незаконну вирубку сиро ростучих дерев діаметром на пні 47 см. Пізніше 04 жовтня 2023 року майстер лісу лісництва «Шипот» філії Ужгородське лісове господарство «ДП Ліси України» виніс постанову № 1, згідно якої його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 510 грн. З даною постановою він не згідний повністю з огляду на наступне. Так, 06 вересня 2023 року він із друзями близько 13.00 год поверталися із лісу, де поблизу ур. «Медвежий потік» збирали гриби, коли до них підійшли майстер лісу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та заявили, що він зрубав дерево в лісництві «Шипот» кв. 50 виділ 9 ур. «Медвежий потік». У відповідь на це він заявив, що коли вони спускалися із лісу, то дійсно бачили зрізане дерево породи «Граб», на якому було клеймо на відпуск дерев, однак ніяких дерев не рубали. Крім того, звернув увагу майстра лісу і на те, що не мав при собі жодного знаряддя чи засобу для спилювання деревини. На його слова ОСОБА_2 не звертав уваги, на зауваження не реагував, а навпаки повідомив, що викличе працівників поліції, після чого разом із ОСОБА_3 пішов від них, а він з друзями у свою чергу пішов додому. Жодних працівників поліції не бачив, з такими не спілкувався. Одночасно зазначає, що вказане адміністративне правопорушення не вчиняв, ніякого дерева не рубав. У порушення вимог ст. 251 КУпАП до протоколу № 1 про адміністративне правопорушення не додано жодного доказу вчинення ним адміністративного правопорушення, пояснення свідків, тощо, які б в сукупності могли довести його провину. Про те, що відносно нього винесено постанову № 1 про накладення адміністративного стягнення він дізнався лише 13 жовтня 2023 року, коли поштою отримав вказану постанову із копією протоколу про вчинення адміністративного правопорушення. Крім цього, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення майстер лісу ОСОБА_2 порушив вимоги ч. 3 ст. 278 КУпАП, а саме: не було встановлено, чи був він вчасно повідомлений про час та місце розгляду адміністративної справи. Зазначає, що повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, яке повинно було відбутися 19 вересня 2023 року, ним було отримано тільки 03 жовтня 2023 року. Про те, що розгляд адміністративної справи переклався на 04 жовтня 2023 року його взагалі ніхто не повідомляв. Про оскаржувану постанову йому стало відомо 13 жовтня 2023 року, коли поштою отримав вказану постанову із копією протоколу про вчинення адміністративного правопорушення. Зважаючи на численні порушення як при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, так і при винесенні постанови №1 від 04 жовтня 2023 року про накладення адміністративного стягнення, відсутність будь-яких належних та допустимих доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, просить визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 1 від 04 жовтня 2023 року, винесену майстром лісу лісництва «Шипот» філії Ужгородське лісове господарство Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 жовтня 2023 року головуючим суддею (суддею-доповідачем) у Перечинському районному суді Закарпатської області у судовій справі № 304/2266/23 (провадження № 2-а/304/17/2023) визначено суддю Ганька І.І.

Ухвалою судді Перечинського районного суду від 26 жовтня 2023 року поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення № 1 від 04 жовтня 2023 року; прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній адміністративній справі; постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання для розгляду справи по суті та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позов.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Муругов В.О. не з`явилися, однак останній подав заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити.

Відповідач у судове засідання також не з`явився, хоча про місце, дату і час розгляду справи був повідомлений належним чином, що відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України не перешкоджає розгляду справи у його відсутності. Крім цього, до початку судового засідання для розгляду справи по суті такий відзив на позов не подав без поважних причин, а відтак відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України суд кваліфікує вказане як визнання ним позову.

В ході судового розгляду у судовому засіданні допитаний судом свідок ОСОБА_4 показав, що 06 вересня 2023 року ходив з ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на гриби. Повертаючись після обіду додому, недалеко від дороги, вони бачили зрізане дерево породи «граб» або «дуб». Згодом вони зустрілися з майстром лісу та лісником, які сказали, що ОСОБА_1 зрізав дерево, хоча вони цього і не бачили. Того дня ані поліції, ані інших осіб він у лісі не бачив.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд встановив, що 06 вересня 2021 року майстром лісу лісництва «Шипот» філії Ужгородське лісове господарство ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення № 1 за ч. 1 ст. 65 КУпАП, з якого вбачається, що ОСОБА_1 06 вересня 2023 року о 13.00 год в лісництві «Шипот» кв. 50 вид 9 ур. «Медвежий потік» здійснив незаконно вирубку сироростучих дерев діаметром на пні 47 см (а. с. 8-9).

Четвертого жовтня 2023 року майстром лісу лісництва «Шипот» філії Ужгородське лісове господарство ДП «Ліси України» ОСОБА_2 винесено постанову № 1 про накладення адміністративного стягнення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень (а. с. 12-13).

Частиною 1 ст. 65 КУпАП встановлено відповідальність за незаконну порубку і пошкодження дерев або чагарників; перевезення, зберігання незаконно зрубаних дерев або чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з даним адміністративним позовом, а також у ході судового розгляду, стверджував, що дерев не рубав, тобто ніяких правопорушень не вчиняв, повертаючись з лісу додому разом з ОСОБА_5 і ОСОБА_4 бачив неподалік дороги зрізане дерево породи «граб», а докази на підтвердження протилежного майстром лісу, який виносив оскаржувану постанову, не надані.

Разом з цим, будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 в розумінні ст. 251 КУпАП відповідачем не надано. Крім цього, доводи останнього щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення з огляду на те, що він не здійснював незаконної порубки дерев, також не спростовані.

Крім цього, при винесенні оскаржуваної постанови суб`єктом владних повноважень майстром лісу лісництва «Шипот» філія Ужгородське лісове господарство ДП «Ліси України ОСОБА_2 не надано доказів на підтвердження дотримання ним процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності та забезпечення її прав на об`єктивний та справедливий розгляд справи з огляду на наступне.

Так, згідно з ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вказаних вимог майстром лісу лісництва «Шипот» філія Ужгородське лісове господарство ДП «Ліси України ОСОБА_2 дотримано не було, протокол про адміністративне правопорушення не міститься ані підпису ОСОБА_1 про отримання другого примірника протоколу, ані запису про відмову від його отримання (а. с. 8-9).

Крім цього, за приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі №815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19, від 18 червня 2020 року у справі № 188/1143/17.

Суд враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, щодо якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справі № 482/9/17.

Так, повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення лісового законодавства від 19 вересня 2023 року про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10.00 год 22 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 отримав 03 жовтня 2023 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (а. с. 10, 11).

Відомості про повідомлення позивача ОСОБА_1 з приводу перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо нього з 22 вересня 2023 року на 04 жовтня 2023 року у матеріалах справи відсутні.

Отже з матеріалів справи вбачається, що відповідачем не подано суду жодного доказу на підтвердження належного повідомлення позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення. Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Зазначена норма встановлює обов`язок суб`єкта владних повноважень щодо доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності. Оскільки позивач проти вчинення правопорушення заперечує, відповідач зобов`язаний подати докази на спростування таких заперечень.

Згідно ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З вищенаведеної норми права вбачається вичерпний перелік повноважень суду за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. При цьому вказана процесуальна норма права є спеціальною по відношенню до ст. 245 КАС України.

Таким чином, оскільки при винесенні оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення відповідачем вина особи у вчиненні правопорушення належним чином не доведена, твердження позивача про відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення будь-якими доказами не спростовані, тому суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню сплачений ним судовий збір у розмірі 536,80 грн.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 1, 2, 5, 19, 20, 73-74, 77-78, 80 ч. 9, 90, 159 ч. 4, 194, 229, 241-246, 268, 286 КАС України, ст. ст. 122, 222, 251, 258, 283, 288 КУпАП, суд, -

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення № 1 від 04 жовтня 2023 року задовольнити повністю.

Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 1 від 04 жовтня 2023 року, винесену майстром лісу лісництва «Шипот» філії Ужгородське лісове господарство Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_2 , про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 510 (п`ятсот десять) грн 00 коп скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на користь ОСОБА_1 понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду у справах, визначених статтею 286 КАС України, подається у письмовій формі безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивача: адвокат Муругов Вячеслав Олександрович, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ; місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», ; місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Руставелі Шота, 9а.

Головуючий:Ганько І. І.