Справа № 953/1774/24
Суддя: Шаренко С. Л.
Дата ухвалення: 2024-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа№ 953/1774/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" березня 2024 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Харківській області, Інспектора 1 взводу 3 роти 2 батальйону УПП в Харківській області Кушнаренко Владислава Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Харківській області, Інспектора 1 взводу 3 роти 2 батальйону УПП в Харківській області ОСОБА_2 , в якому просить визнати протиправними дії інспектора, скасувати постанову серії ЕНА № 1584750 від 04.03.2024 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.
Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України.
Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Велика Палата Верховного Суду у постанові № 543/775/17 від 18 березня 2020 року, відступивши від позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року, вказала, що при поданні позовної заяви у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір сплачується у порядку і розмірах, визначених законом України «Про судовий збір».
Відповідно до п.1.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір, виходячи зі ставки 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.
Разом з тим, у постанові № 543/775/17 від 18 березня 2020 року Великої Палати Верховного Суду зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становить 3028 гривень.
Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 484,80 грн.
Відповідно до с. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У позовній заяві позивач заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору з тих підстав, що він є студентом 2-го курсу ХНПУ ім. Г.С. Сковороди та у період 1 кварталу 2023 по 2 квартал 2024 він не мав доходу.
Вирішуючи питання про звільнення від сплати судового збору, суд виходить з такого.
Відповідно до пункту г частини 1 статті 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Згідно з ч. 4ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26.07.2005; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26.07.2005).
Звертаючись до суду з даним клопотанням, ОСОБА_1 не надано суду доказів, які б підтверджували його неспроможність сплатити судовий збір на момент подання позову, сама лише довідка з ГУ ДПС у Харківській області, не підтверджує такий майновий стан, який би не дозволив позивачу сплатити судовий збір в розмірі 484,80 грн.
Враховуючи, що звільнення судом від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, зазначення у заяві про те, що позивач є студентом та не має доходу, не може вважатися достатньою підставою для звільнення від оплати судових витрат, тому клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, тому вона підлягає залишенню без руху.
Враховуючи викладене та керуючись статями 160,161,169 КАС України, суддя
Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Харківській області, Інспектора 1 взводу 3 роти 2 батальйону УПП в Харківській області Кушнаренко Владислава Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.
Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків -10 днів з дня вручення копії ухвали.
У разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява повертається позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Л. Шаренко