Суддя: Усенко Євгенія Андріївна
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 квітня 2024 року

м. Київ

Провадження № 11-73за24

Суддя Великої Палати Верховного Суду Усенко Є. А. перевірила матеріали заяви ОСОБА_1 до голови Семенівської селищної ради Милашевич Людмили Павлівни про зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИЛА:

15.04.2024 відділ забезпечення автоматизованого документообігу Великої Палати управління забезпечення роботи Великої Палати Верховного Суду зареєстрував документ з найменуванням «позовна заява», поданий ОСОБА_1 12.04.2024 засобами поштового зв`язку.

У тексті цього документа ОСОБА_1 зазначає, що звертався з позовними заявами до Полтавського окружного адміністративного суду, Другого апеляційного адміністративного суду, Верховного Суду, однак рішення за його заявами не ухвалені, тому він звернувся з цією заявою до Великої Палати Верховного Суду для вирішення окреслених у ній питань.

Пунктами 1, 2 частини другої статті 45 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» установлено, що Велика Палата Верховного Суду:

у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права;

діє як суд апеляційної інстанції у справах, розглянутих Верховним Судом як судом першої інстанції.

Аналогічні за змістом нормативні положення закріплено в Кодексі адміністративного судочинства України (далі - КАС), статтями 346 та 347 якого визначено підстави та порядок передачі справи, зокрема, на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Так, згідно з положеннями частин третьої, четвертої, п`ятої статті 346 КАС суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати, передає справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо:

колегія суддів (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду;

колегія суддів (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати;

колегія суддів (палата) дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Крім того, відповідно до частини шостої статті 346 КАС справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції, за винятком випадків, якщо:

1) учасник справи, який оскаржує судове рішення, брав участь у розгляді справи в судах першої чи апеляційної інстанції і не заявляв про порушення правил предметної юрисдикції;

2) учасник справи, який оскаржує судове рішення, не обґрунтував порушення судом правил предметної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах;

3) Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.

Статтею 347 КАС (частини перша, третя, четверта) визначено, що питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи до прийняття постанови судом касаційної інстанції. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному частинах першій - четвертій статті 346 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 346 цього Кодексу.

Таким чином, відповідно до наведених вище норм передача адміністративної справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду можлива у визначених статтею 346 КАС випадках до прийняття Верховним Судом як судом касаційної інстанції судового рішення у справі. Питання про передачу адміністративної справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду вирішує суд касаційної інстанції (Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду) за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

Хоча ОСОБА_1 у заяві й зазначає, що звертався з позовною заявою, зокрема, до Полтавського окружного адміністративного суду та Другого апеляційного адміністративного суду, однак у матеріалах, направлених ним до Великої Палати Верховного Суду, немає жодних документальних підтверджень наведених обставин, зокрема, доказів відкриття касаційного провадження у справі за його позовом. До того ж заява ОСОБА_1 подана без дотримання умов та порядку, передбачених статтями 346, 347 КАС, тому не може вважатися такою, що подана для перегляду судового рішення Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку.

Разом з тим заявник направив на адресу Великої Палати Верховного Суду копії ухвал Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.03.2024 у справі № 990/81/24, від 27.03.2024 у справі № 990/82/24 про передачу позовних заяв фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до голови Семенівської селищної ради Милашевич Л. П. про зобов`язання вчинити певні дії за належністю до Полтавського окружного адміністративного суду.

Частиною третьої статті 292 КАС передбачено, що Велика Палата Верховного Суду переглядає в апеляційному порядку судові рішення Верховного Суду, ухвалені ним як судом першої інстанції.

ОСОБА_1 у разі незгоди із зазначеними вище ухвалами Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду може їх оскаржити в апеляційному порядку, звернувшись до Великої Палати Верховного Суду з апеляційною скаргою, яка має відповідати вимогам статей 295-296 КАС.

Відповідно до частин першої, другої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Статтею 296 КАС установлені вимоги до форми і змісту апеляційної скарги. Згідно з пунктами 2, 3, 5, 6, 8 частини другої цієї статті в апеляційній скарзі зазначаються:

найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення;

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції;

обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильність чи неповнота дослідження доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права;

дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Пунктами 1, 2 частини п`ятої цієї ж статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються:

документ про сплату судового збору;

копії апеляційної скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет.

Статтею 315 КАС визначено повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції, згідно з якими суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення -без змін;

2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення;

3) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;

4) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у визначених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;

5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

6) у визначених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1-5 частини першої цієї статті.

З урахуванням наведеного ОСОБА_1 (у разі якщо його наміри полягають в оскарженні ухвал Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.03.2024 у справі № 990/81/24, від 27.03.2024 у справі № 990/82/24) в апеляційній скарзі має зазначити:

суд першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дату ухвалення судового рішення, з яким не погоджується;

номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету;

свої вимоги до суду апеляційної інстанції відповідно до положень статті 315 КАС;

доводи про неправильне застосування (порушення) Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду при постановленні відповідної ухвали норм права (вказати, у чому полягає неправильне застосування (порушення) норм права Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду при визначенні підсудності справи за його позовом Полтавському окружному адміністративному суду);

дату отримання копії судового рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, що оскаржується.

Крім того, відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674- VI «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою цієї статті визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 3028,00 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік»).

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 (знову ж таки в разі наміру оскаржити ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.03.2024 у справі № 990/81/24, від 27.03.2024 у справі № 990/82/24) за подання апеляційної скарги на зазначені ухвалимає сплатити судовий збір у розмірі 3028,00 грн за такими реквізитами:отримувач коштів - ГУК у м. Києві / Печерс.р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); номер рахунку отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; призначення платежу: 101 ____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на судове рішення від ____ (Дата оскаржуваного судового рішення) у справі _____ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва суду, де розглядається справа).

Наразі документа про сплату судового збору за звернення до суду із заявою ОСОБА_1 не надав, як і не навів доводів (не надав доказів), що на нього поширюються пільги зі сплати судового збору, установлені статтею 5 Закону України «Про судовий збір», клопотань про звільнення / відстрочення або розстрочення сплати судового збору не заявив.

Відповідно до частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Нормами частин першої, другої статті 169 КАС, зокрема, визначено, що суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання установлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення такої ухвали.

З огляду на наведене та відповідно до вимог частини другої статті 298, частин першої, другої статті 169 КАС заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням йому десятиденного строку для визначення своєї позиції щодо звернення до Великої Палати Верховного Суду відповідно до її повноважень, визначених статтями 346-347 КАС, а в разі наміру оскаржити ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.03.2024 у справі № 990/81/24, від 27.03.2024 у справі № 990/82/24 - для подання апеляційної скарги з дотриманням наведених вище вимог.

Керуючись статтями 169, 296-298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Великої Палати Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 .

Установити ОСОБА_1 десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви відповідно до зауважень та висновків, наведених у мотивувальній частині цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі якщо він не усуне недоліків заяви відповідно до зауважень і висновків, наведених у мотивувальній частині цієї ухвали, та в установлений цією ухвалою строк, його заяву буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. А. Усенко