Справа № 340/9664/23
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2024-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 квітня 2024 року м.Дніпросправа № 340/9664/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року у справі № 340/9664/23 (суддя Кравчук О.В.) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області про стягнення компенсації та середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

До суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач), просив стягнути з Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області (далі - відповідач) недоотриману компенсацію за невикористані відпустки у сумі 20731,14грн та середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні, виходячи з середньоденної заробітної плати в розмірі 297,78грн., починаючи з 04.07.2023 року по день ухвалення судом рішення.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року позовну заяву повернуто заявнику, на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, скаржник просить оскаржену ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі скаржник стверджує, що у суду не було правових та законних підстав для повернення позовної заяви позивачу. Наполягає, що ним виконано вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідач своїм правом подати письмовий відзив на апеляційну скаргу позивача не скористався.

Відповідно до ч.2 ст.312 КАС України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Колегія суддів розглядає апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції, зазначену в п.3 ч.1 ст.294 КАС України, в порядку письмового провадження, у відповідності до ч.2 ст.312 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку про наявність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області про стягнення компенсації та середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні було залишено без руху. Судом встановлено десятиденний строк для усунення визначених в описовій частині даної ухвали недоліків позовної заяви з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений ухвалою про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції не погоджується та звертає увагу на наступне.

Так, залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції зазначив, що для прийняття рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, суд неодмінно повинен встановити факт його бездіяльності та констатувати її протиправний характер внаслідок порушення прав, свобод та інтересів позивача з боку відповідача-суб`єкта владних повноважень.

Позивачем не зазначено, які конкретно дії (яку саме бездіяльність) відповідача він просить визнати протиправними, коли такі дії (бездіяльність) були вчинені (допущені). Також не зазначено, якими саме діями (бездіяльністю) відповідача порушені права позивача. Відтак, позивачу необхідно конкретизувати, які саме дії (бездіяльність) відповідача позивач вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, внаслідок яких позивач звертається з позовом до адміністративного суду.

Крім того, позивач не надав додатків до позовної заяви для відповідача.

09.12.2023 позивач на виконання вимог ухвали суду від 27.11.2023 року подав уточнену позовну заяву та копії документів, доданих до позову для відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Зазначене узгоджується з повноваженнями суду при вирішенні справи, наведеними в ч.2 ст. 245 КАС України, так у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Тобто, для прийняття рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, суд повинен встановити факт його бездіяльності та констатувати її протиправний характер внаслідок порушення прав, свобод та інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень.

Тобто, це обов`язок суду встановити та перевірити існування факту протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень, про яку зазначає у позові позивач, що призвело до порушення прав останнього, та визначити спосіб захисту порушеного права позивача.

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач наводить в мотивах позову обставини, з якими пов`язує порушення його прав та інтересів з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, і такі обставини виникли під час проходження публічної служби позивача та при звільненні його зі служби.

Статтею 160 КАС України передбачено вимоги до позовної заяви.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (ч.4 ст.169 КАС України).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п.1 ст. 6 Конвенції.

Відповідно до ч.2,3 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, позивач виклав свої позовні вимоги на свій розсуд, і викладення їх у такій редакції не позбавляє суд можливості з`ясувати обставини спору, що виник між сторонами, та ухвалити рішення, з урахуванням вимог ст. 9 та 245 КАС України.

Наведені судом підстави для залишення позовної заяви без руху, на думку колегії суддів, носять формальний характер, а тому повернення позовної заяви позивачу згідно п.1 ч.4 ст.169 КАС України в спірному випадку було здійснено з порушенням норм КАС України.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що є підстави для задоволення апеляційної скарги позивача, оскаржена ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ч.2 ст.312, п.3 ч.1 ст. 320, ст.ст.322, 325, 328 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року у справі № 340/9664/23 - скасувати.

Справу № 340/9664/23 направити для продовження розгляду до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак