Справа № 320/30543/23
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2024-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

23 квітня 2024 року Справа № 320/30543/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві адміністративну справу за позовом гр. ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся гр. ОСОБА_1 з позовом, у якому просить:

-визнати протиправним та скасувати наказ Національного антикорупційного бюро України від 09.06.2023 №1133-Н "Про надання відпустки, припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ";

-поновити його на посаді начальника відділу по роботі з громадськістю (колл-центр) Управління по роботі з громадськістю Національного антикорупційного бюро України з 07.08.2023;

-стягнути з Національного антикорупційного бюро України на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 08.08.2023 по дату ухвалення рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.11.2023 позовну заяву залишено без руху.

На виконання ухвали суду позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.01.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

До Київського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

На обґрунтування клопотання зазначено, що позивачем оскаржується наказ Національного антикорупційного бюро України від 09.06.2023 №1133-Н "Про надання відпустки, припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 " До суду позивач звернувся 07.09.2023, тобто з пропущенням місячного строку звернення до суду.

Наказом Директора Національного бюро від 04.01.2016 № 3 запроваджено у Національному бюро систему електронного документообігу «АСКОД».

Відповідно до п. 14 Інструкції з діловодства у Національному антикорупційному бюро України, що затверджена наказом Директора Національного бюро від 18.05.2017 № 115-о, організаційні та розпорядчі документи Національного бюро доводяться до виконавців у вигляді копій, витягів, або в електронній формі через електронну систему документообігу «АСКОД».

Спірний наказ від 09.06.2023 направлений для ознайомлення позивачу системою електронного документообігу «АСКОД» 09.06.2023 о 14:28.

На час звернення позивача до суду у системі електронного документообігу «АСКОД» відсутня відмітка про ознайомлення позивача з наказом, про що свідчить службова записка Відділу по роботі з персоналом.

Отже, зміст спірного наказу доведено до відома позивача в електронній формі, однак він, будучи ознайомленим із вимогами Інструкції з діловодства щодо порядку ознайомлення з наказами, не вжив заходів щодо ознайомлення з наказом шляхом підписання електронним підписом.

Крім того, головним спеціалістом Відділу по роботі з персоналом ОСОБА_2 надіслано позивачу за допомогою мобільного додатку WhatsApp, зареєстрованого на номер телефону НОМЕР_1 , який наявний в особовій справі ОСОБА_1 , засвідчену копію наказу Директора Національного бюро від 09.06.2023 № 1133-Н для ознайомлення, що підтверджується протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця від 15.06.2023. Наведене повідомлення отримане та прочитане позивачем 15.06.2023 о 10:42.

Розглянувши зазначену заяву, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивач, зокрема, просить визнати протиправним та скасувати наказ Національного антикорупційного бюро України від 09.06.2023 №1133-Н "Про надання відпустки, припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 "

До Київського окружного адміністративного суду позивач звернувся 07.09.2023.

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак, ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

За таких обставин суд приходить до висновку, що спір виник під час проходження позивачем публічної служби, у зв`язку з чим строк звернення до адміністративного суду щодо скасування оскаржуваного наказу становить один місяць.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наказом Директора Національного бюро від 04.01.2016 № 3 запроваджено у Національному бюро систему електронного документообігу «АСКОД».

Відповідно до п. 14 Інструкції з діловодства у Національному антикорупційному бюро України, затвердженої наказом Директора Національного бюро від 18.05.2017 № 115-о, організаційні та розпорядчі документи Національного бюро доводяться до виконавців у вигляді копій, витягів, або в електронній формі через електронну систему документообігу «АСКОД».

Як слідує з матеріалів справи, наказ від 09.06.2023 направлений для ознайомлення позивачу системою електронного документообігу «АСКОД» 09.06.2023 о 14:28.

На час звернення позивача до суду у системі електронного документообігу «АСКОД» відсутня відмітка про ознайомлення позивача з наказом, що підтверджується службовою запискою Відділу по роботі з персоналом.

Крім того, головним спеціалістом Відділу по роботі з персоналом ОСОБА_2 надіслано позивачу за допомогою мобільного додатку WhatsApp, зареєстрованого на номер телефону НОМЕР_1 , який наявний в особовій справі ОСОБА_1 , засвідчену копію наказу Директора Національного бюро від 09.06.2023 № 1133-Н для ознайомлення, що підтверджується протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця від 15.06.2023. Дане повідомлення отримане та прочитане позивачем 15.06.2023 о 10:42.

Отже, суд доходить висновку, що позивач був ознайомлений з оскаржуваним наказом щонайменше 15.06.2023.

Крім того, суд звертає увагу, що оскаржуваним наказом позивачу була надана відпустка з 08.06.2023 по 07.08.2023.

Суд звертає увагу, що позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду зазначено, що його ознайомили з наказом 08.08.2023, у перший робочий день після закінчення відпустки.

Таким чином, суд доходить висновку, що перебування позивача у період з 08.06.2023 по 07.08.2023 підтверджує той факт, що йому було відомо про оскаржуваний наказ ще 08.06.2023.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Окрему увагу необхідно акцентувати на тому, що при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 473/653/17 (ЄДРСРУ № 74991952).

Будь-яких інших належних та допустимих доказів неможливості звернутись до суду за захистом порушеного права у строк, визначений чинним законодавством України, позивачем не надано.

Відтак, суд дійшов висновку, що позовна заява та заява позивача не містять поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Виходячи з викладеного суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 194, 205, 240 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву гр. ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Лапій С.М.