Справа № 990/121/24
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2024-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 квітня 2024 року

м. Київ

справа №990/121/24

адміністративне провадження № П/990/121/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Радишевської О.Р.,

суддів - Прокопенка О.Б., Смоковича М.І., Мацедонської В.Е., Уханенка С.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 «про відшкодування збитків Урядом України, Президентом В.О. Зеленським, Офісом Президента, власником МОУ, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , російською федерацією, про притягнення до адміністративної, кримінальної відповідальності, відшкодування збитків як акціонеру акціонерам території України з 1991 року, дивідендів згідно з 13 ст. Конституції»,

УСТАНОВИВ:

12 квітня 2024 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом, відповідачами за яким, наскільки можна прочитати написане, визначив Офіс Президента України, Президента України ОСОБА_4 , голову Березнянської сільської ради ОСОБА_5 , лікарню в с. Березна, лікаря ОСОБА_6 , Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , Кабінет Міністрів України, Міністерство внутрішніх справ, Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Міністерство охорони здоров`я, НАК «Нафтогаз України», облгази України, російську федерацію та в.в. путіна.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачеві усунути її недоліки, подавши до Верховного Суду уточнений позов (його нову редакцію), що відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, викладений у письмовій формі (написаний від руки чи машинописним способом) таким чином, щоб його можна було прочитати. В ухвалі про залишення позову без руху від 17 квітня 2024 року Суд наголосив, що в позові обов`язково необхідно викласти зміст позовних вимог і обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

18 і 19 квітня 2024 року позивач на електронну пошту Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду направив електронні листи, до яких приєднав скріншоти із соціальних мереж, веб-сайту Верховної Ради України (із реквізитами постанови Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2014 року №671 «Про затвердження Положення про Міністерство оборони України», а також скріншоти листування позивача (звернення позивача та листи-відповіді) з різними органами, установами України.

У вказаних електронних листах ОСОБА_1 просить приєднати вкладення (скріншоти) до матеріалів позову, а також наводить певні пояснення, що стосуються залишення позову без руху та приєднаних до електронних листів додатків, проте суть цих пояснень неможливо зрозуміти через спосіб та стиль їх викладення.

Статтею 167 КАС України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Частиною першою указаної статті визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Суд зазначає, що надіслані позивачем листи указаним вимогам до заяви/клопотання не відповідають. Суд також зазначає, що ані електронні листи, ані електронні вкладення до них не підписані кваліфікованим електронним підписом.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Відповідно до частин першої, четвертої, дванадцятої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 18 КАС України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За правилом частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абзацом другим частини восьмої статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Отже, процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04 вересня 2021 року в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Також повідомлено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням (https://cabinet.court.gov.ua), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами (заявами, клопотаннями), оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Електронні листи (заяви) позивача, які надійшли до Суду у зв`язку із залишенням без руху його позовної заяви, не були сформовані за допомогою підсистеми «Електронний суд», ці листи (заяви) не містять накладеного на них кваліфікованого електронного підпису, що свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду із заявою на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З урахуванням викладеного, Суд повертає листи-заяви позивача без розгляду, адже до суду їх надіслано у непередбачений процесуальним законодавством спосіб, що не дозволяє вирішити питання про усунення позивачем недоліків на виконання ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2024 року.

Таким чином, позивач недоліків позовної заяви, про які зазначено в ухвалі Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2024 року, не усунув.

Частиною четвертою статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 169, 248, 251, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду листи-заяви від 18 і 19 квітня 2024 року про усунення недоліків позовної заяви.

Позовну заяву ОСОБА_1 «про відшкодування збитків Урядом України, Президентом В.О. Зеленським, Офісом Президента, власником МОУ, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , російською федерацією, про притягнення до адміністративної, кримінальної відповідальності, відшкодування збитків як акціонеру акціонерам території України з 1991 року, дивідендів згідно з 13 ст. Конституції» повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий: О.Р. Радишевська

Судді: О.Б. Прокопенко

М.І. Смокович

В.Е. Мацедонська

С.А. Уханенко