Справа № 140/36716/23
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року ЛуцькСправа № 140/36716/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Автодімсервіс» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Автодімсервіс» (далі ТзОВ «Автодімсервіс, позивач) звернулось з позовом до Волинської митниці (далі митниця, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000524/2 від 01.08.2023.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ТзОВ «Автодімсервіс» (покупець) та фірмою «A.B.S. HUNGARY KFT» (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №2/2023 відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати у власність покупця автомобільні запчастини (далі товар) за найменування, асортиментом (номенклатурою) ціною і в кількості, погодженою сторонами, а покупець зобов`язується прийняти товар та сплатити за нього погоджену ціну. Ціни на товари встановлюються в євро. Ціна товару включає в себе вартість його пакування, маркування та завантаження на транспортний засіб покупця. Поставка здійснюється з різних складів продавця, які вказані в товаросупровідних документах та рахунках-фактурах, на умовах DAP-Chelm («Інкотерме-2020»). Поставка товару за цим контрактом здійснюється партіями на підставі замовлень покупця, які розміщаються в електронному вигляді за допомогою електронних засобів зв`язку; остаточний склад кожної партії (асортимент, кількість), умови (в т.ч. строки) поставки та оплати, ціни, що діють для зазначених у інвойсі умов поставки і оплати даної партії товару, а також додаткові знижки (у разі, якщо такі надані продавцем), зазначаються в інвойсі (інвойсах) на партію, що поставляється. Покупець в строки, визначені відповідно до умов даного контракту, оплачує повну вартість виставленого рахунку-фактури. Платежі за цим контрактом здійснюються покупцем платіжним дорученням, виходячи з умов, зазначених у рахунках- фактурах, наданих продавцем.

31.07.2023 до відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці для проведення митного оформлення партії товару (33 товарні позиції) торгівельної марки «ABS» уповноваженою особою приватним підприємством «СІА-БРОК» було подано митну декларацію типу ІМ40ДЕ №23UA42U7.

Для підтвердження заявленої митної вартості разом з вказаною митною декларацією було подано документи, зокрема: контракт №2/2023 від 25.05.2023; сертифікати відповідності UA46A(b)055400-700 від 9.01.2019; сертифікат відповідності від 12.05.2021; пакувальний лист HUSI23600590 від 19.07.2023; рахунок-фактуру (інвойс) HUSI23600590 від 19.07.2023; автотранспортну накладну (CMR) 710194 від 28.07.2023; декларацію про походження товару HUSI23600590 від 19.07.2023; прайс-лист виробника товару від 19.07.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару вих.26 від 28.07.2023; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору №СФ-0000043 від 28.07.2023; договір №1/27032023 на перевезення вантажу від 27.03.2023; заявку на перевезення вантажу №28/07/23 від 28.07.2023; договір про надання послуг митного брокера №75 від 25.05.2012; копію митної декларації країни відправлення 23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023.

Заявлена загальна митна вартість товару була визначена за основним методом у розмірі 1 944 567,08 грн., до її складових включено (крім фактурної вартості) також вартість транспортування товару в сумі 4 117,00 грн.

За наслідком розгляду поданих документів відповідачем було направлено електронне повідомлення про необхідність згідно статей 53, 54 Митного кодексу України (далі - МК України) в 10-ти денний термін надати додаткові документи, оскільки подані декларантом 31.07.2023 містять наступні розбіжності: згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48 199,88x374,24), що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 17 902 881,43 форинтів; згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) від №2/2023 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - Pol-Cel Sp.z.o.o.; в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина, а транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) - м. Луцьк. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості було встановлено, що декларантом заявлено митну вартість самостійно.

У відповідь на вказане повідомлення позивачем було направлено відповідачу електронне повідомлення до якого долучено такі документи: інвойс №HUS123600590 від 19.07.2023 та прайс-лист до нього; пакувальний лист до інвойсу; експортну декларацію країни відправлення; видаткові накладні по оцінюваних товарах; картки рахунку 281 по товарах ABS, зазначених у інвойсі; CMR; Рішення Волинського окружного адміністративного суду.

Крім того, позивачем повідомлено митний орган про те, що в митній декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 вказано статистичну вартість 17 902 881,43 форинтів. Зауважено, що відповідно до положень МК України статистична вартість ніяким чином не впливає на базу оподаткування і суми податків і зборів, що підлягають сплаті по митній декларації. Крім того, позивач зазначив, що за загальним правилом, визначеним частиною другою статті 53 МК України, декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товару, а може підтверджувати таку вартість лише у випадках, визначених частиною 3. Згідно з інвойсом №HUSI23600590 від 19.07.2023 вказана партія товару поставлялась на умовах DAP-Хелм, що повністю відповідає вимогам п.п.1.3., 3.1. контракту №2/2023 від 25.05.2023. Всі необхідні відомості щодо числових значень складових митної вартості імпортованого товару вказані в поданих вам товаросупровідних документах, в т.ч. визначених в п.3.5. контракту №№2/2023 від 25.05.2023. Разом з тим позивач вказав, що рішенням Волинського окружного адміністративного суду у справі №140/6893/22 від 16.12.2022, яке набрало законної сили 07.03.2023, було визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 16 вересня 2022 року №UА205140/2022/00016172. Дане рішення маз вплив на ситуацію з митним оформленням нинішньої партії товару, оскільки прийнято в справі з аналогічними правовідносинами, які виникли щодо митного оформлення товарів торгівельної марки «ABS», при імпорті яких Волинська митниця протиправно витребувала від нас додаткові документи, і прийняла рішення про коригування митної вартості товарів.

Позивачем було запропоновано відповідачу прийняти рішення щодо визнання митної вартості вказаних товарів без врахування 10-ти денного терміну, у зв`язку з відсутністю інших документів, що підтверджують митну вартість партії товару.

01.08.2023 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000524/2, яким відмовлено у визнанні митної вартості товарів №1, №7 та №12, яка була заявлена в поданій митній декларації, та визначено митну вартість цих товарів за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні/ідентичні товари інформація про які міститься в ЄАІС Держмитслужби.

Заявлену митну вартість решти товару (30 товарних позиції) відповідач визнав і не коригував.

Рівень визначеної відповідачем у вказаний спосіб митної вартості товарів встановлено на рівні: товар №1 на рівні 4,32 дол.США/кг за МД №UA100320/2023/022234 від 26.07.2023; товару №7 - на рівні 7,27 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615905 від 12.07.2023; товару №12 - на рівні 4,23 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615902 від 12.07.2023.

Внаслідок коригування митної вартості зобов`язання щодо сплати митних платежів за митне оформлення товару збільшено на 130 453,26 грн.

Відповідно до змісту графи 33 спірного рішення, підставами для його прийняття визнано наступне: «Митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, та містять наступні розбіжності: згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88*374,24, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 19.07.2023 №23HU8110002B6F8115 17 902 881,43 форинтів (1967267,85 + 7668432,35 + 1173488,51 + 273049,34+2179261,53+641374,18+703815,28+197990,76+1496978,04+67069,12+281046,22+156784,32+86061; згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - POL-CEL Sp.z.o.o.; в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина, а транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) м. Луцьк.

Зазначене рішення слугувало підставою для видання відповідачем 01.08.2023 картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002926, якою він повідомив про відмову в митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: митна вартість товарів №1, №7 та №12 не може бути визнана за вартістю, визначеною декларантом щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з відсутністю у поданих до митного оформлення документах належних відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена (підлягає сплаті) за ці товари та неподанням декларантом додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині третій статті 53 Митного кодексу України.

Позивач вважаючи, що визначення відповідачем митної вартості товарів за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, тобто при винесенні оскаржуваного рішення він діяв не в порядку та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, що є підставою для скасування цього рішення, тому просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 12.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.19, т.2).

У відзиві на позовну заяву (а.с.23-131, т.2) представник відповідача проти позову заперечила та у його задоволенні просила відмовити з наступних підстав.

У відповідності до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №651 від 30.05.2012 року, статті 257 МК України, для митного оформлення товарів декларантом в інтересах ТОВ «Автодімсервіс» було подано МД №23UA42U7 від 31.07.2023 року на 33 товарні позиції (автозапчастини).

Разом із вищевказаною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару подано документи, визначені ст.335 МК України, згідно Класифікатору документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 року №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій», проте на етапі перевірки правильності визначення митної вартості ввезених позивачем товарів з`ясовано, що митну вартість товарів заявлено позивачем за основним методом визначення митної вартості, про що свідчить інформація, внесена до гр.43 МД. Разом з тим, зауважує, по МД №23UA42U7 від 31.07.2023 відбулось спрацювання системи АСАУР, що передбачало необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару, а саме спрацювання наступних профілів ризику: - 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять наступні розбіжності: згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88*374,24, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 19.07.2023 №23HU8110002B6F8115 17 902 881,43 форинтів (1967267,85+7668432,35+1173488,51+273049,34+2179261,53+641374,18+703815,28+197990,76+1496978,04+67069,12+281046,22+156784,32+86061; згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - POL-CEL Sp.z.o.o.; в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина, а транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) м. Луцьк.

Оскільки після надання документів позивачем, на вимогу митного органу, вказані розбіжності не було спростовано, Волинською митницею винесено рішення №UA205140/2023/000524/2 від 01.08.2023.

Свою позицію представник відповідача обґрунтовує наступним чином.

Щодо зауваження про те, що згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88*374,24, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 19.07.2023 №23HU8110002B6F8115 17 902 881,43 форинті, зазначає, що згідно з частиною другою статті 53 МК України, рахунок-фактура є обов`язковим документом, який подається для підтвердження митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Декларантом самостійно було подану експортну декларацію країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, про що свідчить інформація, зазначена у графі 44 митної декларації №23UA42U7 від 31.07.2023 року.

Наголошує, що Керівництво із заповнення ЄАД вимагає, що статистична вартість має базуватися на фактурній вартості товарів, до неї також можуть включати лише допоміжні витрати, такі як витрати на транспортування, що відноситься до частини перевезення, яке проходить на статистичній території країни-члена ЄС, де відбувається експорт.

Зазначає, що рахунок-фактура № HUSI23600590 від 19.07.2023 містить відомості про курс євро до угорського форинта, а саме на рівні - 374,24. Відповідно до рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, що в перерахунку по курсу 374,24 становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88 х 374,24) та суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 17 902 881,43 форинтів.

Щодо посилання на те, що в автотранспортній накладній №710194 від 28.07.2023 у графі 1 зазначено відправника - POL-CEL Sp.z.o.o., а згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», зауважуємо, що залучення до відносин договірних сторін щодо поставки товару третьої сторони чи посередника об`єктивно може впливати на ціну товару. Проте, позивачем до митного оформлення товару не надано договорів з третіми особами, в тому числі з компанією POL-CEL Sp.z.o.o., яка є відправником товару, а тому вважаємо, що митний орган, встановивши розбіжності в наданих документах, обґрунтовано дійшов висновку про необхідність витребування додаткових документів.

Щодо розбіжності, яка стосується витрат на транспортування, зазначає, що згідно з частино четвертою статті 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/ або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Частиною десятої статті 58 МК України визначено, які витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, до яких належать, в тому числі, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (п. 5).

Згідно з частиною другою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Зазначає, що в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина. Транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) м. Луцьк. Умови поставки відповідно до гр. 20 «Умови поставки» МД №23UA42U7 від 31.07.2023 DAP-Хелм.

Згідно із статтями 53-54 МК України декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи.

Декларантом на вимогу митниці надано: виписку з бухгалтерської документації; платіжні документи за здійснені митні оформлення згідно зовнішньоекономічного контракту 2/2023 від 25.05.2023; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; декларацію країни відправлення Польща; та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларантом на вимогу митниці надано видаткові накладні №103428 від 10.05.2023, №103595 від 10.05.2023, №105884 від 12.05.2023, №126970 від 06.06.2023, №137109 від 17.06.2023, №138796 від 20.06.2023.

Заявою №1 від 31.07.2023 повідомлено про відсутність інших додаткових документів.

Таким чином, оскільки позивачем не було надано всіх документів на запит митного органу, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості.

Митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України, рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні/ ідентичні товари інформація про які міститься в ЄАІС Держмитслужби, а саме: товар 1 на рівні 4,32 дол.США/кг за МД №UA100320/2023/022234 від 26.07.2023; товар 7 на рівні 7,27 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615905 від 12.07.2023; товар 12 на рівні 4,23 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615902 від 12.07.2023.

Спірний товар декларантом було оформлено у вільний обіг згідно МД №23UA82U5 від 01.08.2023 з наданням гарантій, передбачених частино 7 статті 55 МК України.

ТзОВ «Автодімсервіс» з додатковими документами на підтвердження заявленого рівня митної вартості до митниці в межах 80 днів з дня випуску товару не зверталось.

З огляду на вищевказане, представник відповідача вважає, що рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2023/000524/2 від 01.08.2023 є таким, що прийняте у повній відповідності до вимог чинного законодавства, положень Митного кодексу та Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, а тому є законними та обґрунтованими та просила у задоволенні позову відмовити повністю.

У відповіді на відзив (а.с.144-145, т.2) позивач повністю підтримав позовні вимоги, викладені у позовній заяві.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 25.05.2023 між ТзОВ «Автодімсервіс» (покупець) та компанією «A.B.S. HUNGARY KFT» (продавець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №2/2023 (а.с.9-13, т.1) відповідно п. 1.1. якого продавець зобов`язується передати у власність покупця автомобільні запчастини (далі товар) за найменуванням, асортиментом (номенклатурою), ціною та кількістю, погодженою сторонами, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за погодженою ціною. Згідно пункту 1.3. контракту оформлення інвойсів проводиться за адресою компанії «A.B.S. HUNGARY KFT». Передача товару та документів здійснюється з різних складів продавця, на які надходить товар, який виробляється на підприємствах у різних країнах. Назви складів зазначаються у товаросупровідних документах та рахунках-фактурах. При цьому ціна будь-якого найменування товару залежить від країни походження товару. Пунктом 1.6. визначено, що покупець несе всі витрати пов`язані з доставкою товару до пункту призначення, включаючи фрахт.

Пунктами 2.1., 2.2., 2.3. визначено, що ціни на товар встановлюються в євро; продавець передбачає поставити покупцю за цим контрактом товар на загальну суму, зазначену в інвойсах; ціна товару також включає вартість його упаковки, маркування і завантаження на транспортний засіб покупця.

Постачання здійснюється з різних складів продавця, які вказуються в товаросупровідних документах та рахунках-фактурах, на умовах DAP-Chelm («Інкотермс-2020»); за погодженням сторін умови поставки можуть бути змінені. Сторони можуть вибрати будь-який з режимів постачання відповідно до правил «Інкотерм-2020» (п.3.1.-3.2.).

Пунктами 4.1.-4.3. контракту визначено, що покупець в строки, визначені відповідно до умов контракту, оплачує повну вартість встановлено рахунку-фактури; платежі за цим контрактом здійснюються покупцем платіжним дорученням, виходячи з умов, зазначених у рахунках-фактури, наданих продавцем; валютою платежу є євро. Форма рахунку банківський переказ на рахунок продавця.

31.07.2023 з метою здійснення митного оформлення (33 товарні позиції) декларантом приватним підприємство «СІА-БРОК» в інтересах позивача подано до Волинської митниці МД №23UA42U7. Митна вартість визначена за першим методом - за ціною договору (контракту) (а.с.17-27).

До митного оформлення разом із вказаною МД декларантом було подано документи, зокрема: контракт №2/2023 від 25.05.2023 (а.с.9-13, т.1); сертифікати відповідності UA46A(b)055400-700 від 09.01.2019; сертифікат відповідності від 12.05.2021; пакувальний лист HUSI23600590 від 19.07.2023 (а.с.28-45, т.1); рахунок-фактуру (інвойс) HUSI23600590 від 19.07.2023; автотранспортну накладну (CMR) 710194 від 28.07.2023 (а.с.46,т.1); декларацію про походження товару HUSI23600590 від 19.07.2023; прайс-лист виробника товару від 19.07.2023 (а.с.59-67,т.1); документ, що підтверджує вартість перевезення товару вих.26 від 28.07.2023 (а.с.47, т.1); рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору №СФ-0000043 від 28.07.2023 (а.с.53, т.1); договір №1/27032023 на перевезення вантажу від 27.03.2023 (а.с.48-50, т.1); заявку на перевезення вантажу №28/07/23 від 28.07.2023 (а.с.52, т.1); договір про надання послуг митного брокера №75 від 25.05.2012; копію митної декларації країни відправлення 23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 (а.с.54-58, т.1).

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею надіслано декларанту електронне повідомлення, в якому декларанту запропоновано надати в 10-денний термін наступні документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на вказане повідомлення декларант надав митному органу заяву вих.№1 від 31.07.2023 та долучив до неї додаткові документи, а саме: інвойс №HUSI123600590 та прайс лист до нього; пакувальний лист до інвойсу; експортну декларацію країни відправлення; видаткові накладні по оцінюваних товарах; картки рахунку 281 по товарах ABS, зазначених у інвойсах; CMR; рішення Волинського окружного адміністративного суду у справі №140/6893/22 від 16.12.2022 (а.с.74-101, т.1).

У заяві вих.№1 віл 31.07.2023 позивач повідомив, що вважає наданий перелік підтверджуючих митну вартість документів вичерпним та просив прийняти рішення щодо визнання митної вартості без врахування 10-денного терміну.

01.08.2023 Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000524/2 та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002926 (а.с.102-104, т.1).

У графі 33 оскаржуваного рішення зазначено, що митна вартість товарів, які ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, та містять розбіжності, а саме: згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88*374,24, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 19.07.2023 №23HU8110002B6F8115 17 902 881,43 форинтів (1967267,85 + 7668432,35 + 1173488,51 + 273049,34+2179261,53+641374,18+703815,28+197990,76+1496978,04+67069,12+281046,22+156784,32+86061; згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - POL-CEL Sp.z.o.o.; в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина, а транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) м. Луцьк.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, МК України, вимогами частини шостої статті 54 МК України передбачено, що у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів - митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю. За умови надання, згідно статті 53 МК України документів, витребуваних митним органом, які містять достовірну, об`єктивну інформацію щодо визначення митної вартості товару, яка піддається обчисленню, і підтверджує правильність обрання методу визначення митної вартості, митну вартість може бути визнано. У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (статті 59 МК України) та методу 26 (статті 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (статті 62 МК України) та методу 2г (статті 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта.

Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби, товар №1 на рівні 4,32 дол.США/кг за МД №UA100320/2023/022234 від 26.07.2023; товару №7 - на рівні 7,27 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615905 від 12.07.2023; товару №12 - на рівні 4,23 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615902 від 12.07.2023.

Відповідачем товар оформлено у вільний обіг згідно Спірний товар декларантом було оформлено у вільний обіг згідно МД №23UA82U5 від 01.08.2023 з наданням гарантій, передбачених частино 7 статті 55 МК України.

Не погоджуючись із прийнятим Волинською митницею рішенням про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню митниці, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.

Судом встановлено, що як до митного оформлення, так і до суду позивач надав передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану митну вартість товару, зокрема: контракт №2/2023 від 25.05.2023 (а.с.9-13, т.1); сертифікати відповідності UA46A(b)055400-700 від 09.01.2019; сертифікат відповідності від 12.05.2021; пакувальний лист HUSI23600590 від 19.07.2023 (а.с.28-45, т.1); рахунок-фактуру (інвойс) HUSI23600590 від 19.07.2023; автотранспортну накладну (CMR) 710194 від 28.07.2023 (а.с.46,т.1); декларацію про походження товару HUSI23600590 від 19.07.2023; прайс-лист виробника товару від 19.07.2023 (а.с.59-67,т.1); документ, що підтверджує вартість перевезення товару вих.26 від 28.07.2023 (а.с.47, т.1); рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору №СФ-0000043 від 28.07.2023 (а.с.53, т.1); договір №1/27032023 на перевезення вантажу від 27.03.2023 (а.с.48-50, т.1); заявку на перевезення вантажу №28/07/23 від 28.07.2023 (а.с.52, т.1); договір про надання послуг митного брокера №75 від 25.05.2012; копію митної декларації країни відправлення 23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 (а.с.54-58, т.1).

Суд вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірних товарів, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Суд також звертає увагу, що в порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема в постановах від 27.03.2020 (справа №540/2605/18), від 06.05.2020 (справа №140/1713/19), від 21.10.2021 (справа №420/4820/19).

В оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

З матеріалів справи вбачається, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованих товарів (33 товарні позиції) (автомобільні запасні частини) (товар №1, №7 та №12 містять розбіжності з поданими документами).

При цьому позиція відповідача полягає у тому, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності: «Митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, та містять наступні розбіжності: згідно рахунка-фактури №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару становить 48 199,88 євро, курс валют EUR/HUF 374,24, що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів (48199,88*374,24, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 19.07.2023 №23HU8110002B6F8115 17 902 881,43 форинтів (1967267,85+7668432,35+1173488,51+273049,34+2179261,53+641374,18+703815,28+197990,76+1496978,04+67069,12+281046,22+156784,32+86061; згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - POL-CEL Sp.z.o.o.; в копії митної декларації країни відправлення №23HU8110002B6F8115 від 19.07.2023 країною відправлення є Угорщина, а транспортні витрати згідно рахунку №СФ-0000043 від 28.07.2023 надані лише по маршруту м. Хелм (Польща) м. Луцьк

Так, контрактом №2/2023 від 25.05.2023, укладеним між ТзОВ «Автодімсервіс» (покупець) та компанією «A.B.S. HUNGARY KFT» (продавець) визначено предмет договору, ціну та загальну вартість контракту, порядок оплати, прийому товару, упакування та якість.

Відповідно до пунктів 4.1.-4.3. покупець в строки, визначені до умов контракту оплачує повну вартість рахунку-фактури; платежі здійснюються платіжним дорученням, виходячи з умов, зазначених у рахунках-фактурах; валютою платежу є євро.

На виконання умов вказаного договору та згідно із рахунком-фактурою (інвойсом) №HUSI23600590 від 19.07.2023 позивачу було поставлено товар на загальну суму 48 199,88 євро.

Ціна товару в рахунку-фактурі (інвойсі) відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №23UA42U7. Цим документом визначено ідентифікаційні ознаки товару, їх кількість, ціну.

Суд відхиляє аргументи відповідача про наявність розбіжностей у поданих документах стосовно фактурної вартості товару. Так у спірному рішенні №UA205030/2023/000524/2 від 01.08.2023 йдеться про те, що у рахунку-фактурі вартість товару становить 48 199,88) євро (курс валют EUR/HUF 374,24), що в перерахунку становить 18 038 323,1 форинтів, що суперечить вартості зазначеній в експортній декларації №23HU8110002B6F8115 17 902 881, 43 форинти.

Суд зауважує, що в рахунку-фактурі №HUSI23600590 від 19.07.2023 вартість товару зазначено 48 199,88 євро, що становить. Позивач сплатив 48 199,88 євро на рахунок продавця, оскільки валютою за контрактом №2/2023 від 25.05.2023 встановлено євро.

Митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України.

Експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. Тож будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації, конвертованої в іншу валюту, ніж та, що визначена контрактом і у якій позивач здійснювала оплату товару, у цьому разі обумовлена застосуванням курсу валют, а не заниженням ціни товару згідно з первинними документами, виданими продавцем.

Тому за наведених обставин зазначення в митній декларації країни відправлення статистичної вартості товару 17 902 881,43 форинти, а в рахунку-фактурі 48 199,88 євро жодним чином не впливає на фактурну вартість товару, а тому не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

З урахуванням наведених обставин відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Щодо доводу митного органу про те, що згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) №2/2023 від 25.05.2023 відправником товарів є компанія «A.B.S. HUNGARY KFT», що суперечить гр. 1 та гр. 22 автотранспортної накладної №710194 від 28.07.2023 - POL-CEL Sp.z.o.o. суд зазначає наступне.

Згідно п.3.1. контракту №2/2023 від 25.05.20232017 товар поставляється зі складнів продавця на умовах DAP-Chelm («Інкотермс-2020»), тому саме з країни Польща відбулось транспортування позивачем товару відповідно до автотранспортної накладної (CMR), що також підтверджується рахунком-фактурою №СФ-0000043 від 28.07.2023 на підтвердження транспортних витрат. Суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 1.3 контракту №2/2023 від 25.05.2023 передача товару та документів здійснюється з різних складів продавця, на які надходить товар, який виробляється на підприємствах у різних країнах. Назви складів зазначаються у товаросупровідних документах та рахунках-фактурах. З урахуванням цього в МД №23UA42U7, в автотранспортній накладній (CMR) вантажовідправником вказано POL-CEL Sp.z.o.o (Польща), тобто фірму-представника продавця товару за місцем складу товару. При цьому, контракт №2/2023 від 25.05.2023, як зазначалося вище, укладений з продавцем товару компанією A.B.S HUNGARE KFT, яка склала інвойс №HUSІ23600590 від, відобразивши в якому адресу фірми-представника, де знаходиться склад продавця товару.

Отже, заявлена декларантом за першим методом митна вартість оцінюваного товару підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару, при цьому товарно-супровідні документи не містять відомостей, що відповідно до визначених сторонами контракту умов позивач має нести інші витрати.

З урахуванням наведеного відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд зазначає, що вимога про надання додаткових документів, перелік яких визначено у частинах третій-четвертій статті 53 МК України та про надання яких вказано у повідомленні декларанту може мати місце лише тоді, коли документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не довів наявність таких розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви відповідача ґрунтуються виключно на його необґрунтованих припущеннях, а не на достовірних відомостях.

При цьому суд зазначає, що відсутність договірних відносин із третіми особами вже само по собі робить невиконуваною вимогу митного органу надати договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а також рахунки про здійснення платежів третім особам. Тому митний орган не може покликатися на ненадання декларантом таких документів, яких у нього не було і не могло бути. Доказів протилежного відповідачем не надано. Теж саме стосується вимоги про надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), ліцензійних чи авторських договорів покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів.

Суд наголошує, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованою є вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт та рахунок-фактура (інвойс).

Враховуючи вищезазначене, суд погоджується із доводами позивача про те, що відповідач, обґрунтовуючи свою вимогу про надання додаткових документів, не зазначив, яким чином відомості саме про особу відправника товару, а не про місцезнаходження складу, з якого він відправлявся, впливають на заявлену митну вартість, та причини неможливості перевірки неправдивих, на його думку, відомостей, на підставі отриманих від уповноваженої особи документів, в т.ч. причину відмови взяти до уваги інформацію з CMR.

З урахуванням наведеного відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, які містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та витребував додаткові документи у декларанта, а у подальшому, у зв`язку із неподанням додаткових документів, прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Вказані правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі №804/6243/14, від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі №380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

На думку суду, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані вище розбіжності не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірних товарів, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу.

Відповідно до положень статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, відповідачем скориговано митну вартість за резервним методом згідно зі статтею 64 України, рівень митної вартості визначено на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС. Рівень митної вартості на товар №1 на рівні 4,32 дол.США/кг за МД №UA100320/2023/022234 від 26.07.2023; товару №7 - на рівні 7,27 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615905 від 12.07.2023; товару №12 - на рівні 4,23 дол.США/кг за МД №UA100120/2023/615902 від 12.07.2023.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 08.02.2019 в справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).

Разом з тим, у спірних рішеннях митний орган лише вказав номер та дату митних декларацій, на основі яких було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованими та мотивованими.

На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціна яких взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Також не наведено достатніх підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості.

При цьому суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за ціною договору.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 24.12.2020 в справі №804/4906/15.

Враховуючи встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару.

Суд наголошує на тому, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Відповідно до частини третьої статті 318 МК України митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI Про внесення змін до Закону України Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товару, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.

Згідно з частиною сьомою статті 54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі невірно визначено митну вартість товару, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

При цьому обов`язком митного органу у разі незгоди із заявленою декларантом митною вартістю є проведення консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та послідовний вибір методів з обґрунтуванням причин неможливості застосування кожного з попередніх методів.

Однак, попри формальну вказівку в оскаржуваному рішенні про проведення таких консультацій, митним органом не надано належних доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимогу про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до змісту частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Жодних доказів щодо прийняття оскаржуваного рішення саме з названих у відзиві підстав відповідачем не надано.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Натомість, з огляду на приведені судом фактичні обставини справи, суд зазначає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості та дії відповідача, які йому передували, не відповідають таким критеріям, як: використання повноваження відповідача з метою, з якою це повноваження надано; безсторонність (неупередженість), добросовісність, розсудливість з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційність, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). При цьому, зміст оскаржуваного рішення не містить всіх обов`язкових відомостей, визначених підпунктами 1-4 частини другої статті 55 МК України.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач належними та допустимими доказами не довів факт порушення позивачем вимог митного законодавства при визначенні митної вартості товарів, а відтак оскаржуване рішення №UA205140/2023/000524/2 від 01.08.2023 слід визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці, якою винесені оскаржувані рішення, що стали підставою звернення до суду з цим позовом, необхідно стягнути судовий збір у загальному розмірі 2 684,00 грн, що сплачений платіжною інструкцією №5041 від 27.12.2023 (а.с.8, т.1).

Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000524/2 від 01 серпня 2023 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Автодімсервіс» за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судовий збір в сумі 2 684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Автодімсервіс» (43006, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Андрія Марцинюка, будинок 35, ).

Відповідач: Волинська митниця (вулиця Призалізнична, 13, село Римачі, Волинська область, 44350, ).

Суддя А.Я. Ксензюк