Справа № 280/4528/23
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2024-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 квітня 2024 року м.Дніпросправа № 280/4528/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Державної служби геології та надр України та Державної комісії України по запасах корисних копалин на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року у справі №280/4528/23 (суддя Семененко М.О.) за адміністративним позовом заступника керівника Запорізької обласної прокуратури Максименко Наталі Вікторівни в інтересах держави до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю Долинський гранітний кар`єр про визнання протиправними та скасування протоколу, спеціального дозволу на користування надрами,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в інтересах держави (далі прокурор, позивач) до Державної комісії України по запасах корисних копалин (далі відповідач 1, ДКЗ України), Державної служби геології та надр України (далі відповідач 2, Держгеонадра), у якій просила:

- визнати протиправним та скасувати протокол засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 05.07.2018 № 4433;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2018 № 6296, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю Долинський гранітний кар`єр з метою видобування корисних копалин Оленівського родовища ділянки Східна, площею 6,4 га, розташованого на 1,1 км. на південь від с. Оленівка, Бердянського району, Запорізької області.

В обґрунтування позову посилалася на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю Долинський гранітний кар`єр (далі ТОВ Долинський гранітний кар`єр) у 2018 році отримало спеціальний дозвіл на користування надрами без проведення аукціону. Нормативною підставою для отримання спеціального дозволу став підпункт 1 пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі - Порядок № 615). У той же час обставини, передбачені Порядком № 615 для отримання спеціального дозволу без проведення аукціону, у підприємства були відсутні, внаслідок чого, Товариство не мало правових підстав для отримання дозволу поза аукціоном. З посиланням на положення статті 19 Кодексу України про надра та Порядку проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 №865 (далі - Порядок № 865), вказує, що юридична особа або фізична особа є надрокористувачем з моменту надання їй спеціального дозволу на користування надрами і до моменту закінчення терміну дії або припинення такого дозволу. Водночас, станом на 05.07.2018 ТОВ Долинський гранітний кар`єр не володіло спеціальним дозволом на користування надрами, отже не було надрокористувачем. Також вказує, що отримання ТОВ Долинський гранітний кар`єр спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин Оленівського родовища можливо лише за умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин відповідно до Порядку № 865. Крім того, заява ТОВ Долинський гранітний кар`єр про отримання спеціального дозволу на користування надрами від 12.07.2018 не містить копію висновку з оцінки впливу на довкілля, додано лише копію повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінки впливу на довкілля, без будь-яких реквізитів, дат та підписів уповноважених осіб. Таким чином у ТОВ Долинський гранітний кар`єр були відсутні правові підстави на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі. Так, суд визнав протиправними та скасував:

- протокол засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 05.07.2018 № 4433;

- спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2018 № 6296, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю Долинський гранітний кар`єр з метою видобування корисних копалин Оленівського родовища ділянки Східна, площею 6,4 га, розташованого на 1,1 км. на південь від с. Оленівка, Бердянського району, Запорізької області.

Із рішенням суду першої інстанції не погодилися відповідачі, ними були подані апеляційні скарги.

Так, Державна комісія України по запасах корисних копалин відповідач-1, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі відповідач-1 зазначає, що пунктом 9 Положення № 865 передбачено узагальнений перелік документів та відомостей, що складають матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин, що не можуть застосовуватись одночасно, з урахуванням різних стадій геологічної вивченості родовищ корисних копалин та їх особливостей. Відповідно до статті 19 Кодексу України про надра, у редакції на момент розгляду колегією ДКЗ України поданих ТОВ Долинський гранітний кар`єр матеріалів геолого-економічної оцінки розподілу залишкових запасів Оленівського родовища мігматиту в Бердянському районі Запорізької області, визначено, що право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу. Зауважує, що відповідно до пункту 28 Положення № 865 надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин та акта про надання гірничого відводу здійснюється після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин. Відтак, із зазначеної норми вбачається, що у переліку матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин мають бути документи, що засвідчують право на користування надрами, однак не визначено, що це виключно спеціальний дозвіл на користування надрами. Вказує, що поняття "користувач надр" вживається у статті 13 Кодексу України про надра саме в розумінні "користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи. Користувачами надр на умовах угод про розподіл продукції можуть бути громадяни України, іноземці, особи без громадянства, юридичні особи України або інших держав, об`єднання юридичних осіб, створені в Україні чи за межами України (інвестори), що відповідають вимогам законодавства України. Об`єднання юридичних осіб, що не є юридичною особою, може бути користувачем надр відповідно до угоди про розподіл продукції за умови, що учасники такого об`єднання несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями, передбаченими угодою про розподіл продукції", а не в розумінні "осіб, що мають право користуватися надрами виключно на підставі спеціального дозволу на користування надрами". Подані ТОВ Долинський гранітний кар`єр матеріали звіту містили інформацію про результати геологічного вивчення, підрахунок запасів та техніко-економічну доповідь щодо певної ділянки надр, а саме ділянки Східна Оленівського родовища, що є новим об`єктом надрокористування, як результат виділення ділянки з Оленівського родовища. З посиланням на норми Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.06.2013 № 263, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 10.07.2013 за №1157/23689 (далі Порядок №263) вказує, що для здійснення робіт і досліджень з геологічного вивчення ТОВ Долинський гранітний кар`єр є користувачем надр, оскільки воно є виконавцем робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр. В той же час, позивачем не оскаржується рішення Держгеонадра щодо реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр для ТОВ Долинський гранітний кар`єр, а це передує процедурі апробації. Таким чином, наявність реєстрації робіт Держгеонадра, визначення виконавця робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр, користувачем надр, надає право ТОВ Долинський гранітний кар`єр проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр та подати до ДКЗ України їх результати (належним чином оформлені матеріали попередньої геолого-економічної оцінки) для проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин. Без аукціону надаються спеціальні дозволи на видобування, якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ України за умови затвердження у подальшому запасів (для усіх видів корисних копалин).

Відповідач-1 наполягає, що позивач пропустив строки звернення до суду з даним позовом, а тому суд першої інстанції мав залишити позовну заяву без розгляду. Наведені позивачем причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними.

Відповідач-2 - Державна служба геології та надр України - в своїй апеляційній скарзі також зазначає про порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та неналежну оцінку судом доказів, що подавалися сторонами.

Звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що при зверненні з даним позовом, прокурор не довів наявності підстав для звернення до суду з таким позовом. Крім того, прокурор пропустив строки звернення до суду з даним позовом, а тому суд першої інстанції мав залишити позовну заяву без розгляду. Наказ №409 про надання спеціального дозволу на користування надрами від 27.11.2018 року, а з позовом прокурор звернувся лише у червні 2023 року.

Щодо обставин справи, які мав врахувати суд першої інстанції. Підпунктом 1 пункту 8 Порядку №615 передбачено, що без проведення аукціону дозвіл надається у разі видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ України за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ України протягом трьох років. Тобто, особа може отримати спецдозвіл на користування надрами без проведення аукціону, якщо для цієї особи апробовано запаси корисних копалин в ДКЗ України; у свою чергу затвердження запасів є наступною обов`язковою умовою, яка повинна бути виконана надрокористувачем, в даному випадку - протягом трьох років після отримання спецдозволу. 12.07.2018 до Держгеонадра надійшла заява ТОВ Долинський гранітний кар`єр на отримання спеціального дозволу на користування надрами з переліком документів. Наказом Держгеонадр від 31.10.2018 № 409 було надано ТОВ Долинський гранітний кар`єр спеціальний дозвіл на користування надрами № 6296 від 27.11.2018 з метою видобування мігматитів, гранітів, гнейсів, амфіболітів, кварцитів ділянки Східна Оленівського родовища у Запорізькій області.

Вважає, що підстави для задоволення позовних вимог прокурора у суду були відсутні.

Прокурором подані письмові відзиви на апеляційні скарги відповідачів.

У відзивах стверджує, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, дав оцінку всім доводам скаржників, зокрема, і стосовно повноважень на звернення прокурора до суду з даним позовом і стосовно пропуску строків на звернення до суду з даним позовом. Суд дослідив всі докази, що надавалися сторонами на підтвердження своїх доводів. Просить скарги відповідачів залишити без задоволення як необґрунтовані, а оскаржене рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідачем-1 подавались письмові заперечення на відзив прокурора, доводи заперечень в тому числі стосуються і пропуску строків на звернення до суду з даним позовом.

Третя особа у справі своїм правом подати відзив на апеляційні скарги відповідачів не скористалась.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст.311 КАС України.

Перевіривши обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що між Держгеонадра та ТОВ Долинський гранітний кар`єр 03.04.2018 укладено договір № 28/11 на право користування геологічною інформацією: геологічний звіт Детальна розвідка Оленівського родовища мігматитів у Бердянському районі Запорізької області Ворошиловградської філії інституту Укрремшляхпроект Міншляхбуд, 1978 року.

У 2018 році Товариством з обмеженою відповідальністю Промайнінг за технічним завданням ТОВ Долинський гранітний кар`єр камеральним шляхом, з використанням геологорозвідувальних робіт 1977 року, в межах площі, визначеної під час державної реєстрації робіт з геологічного вивчення надр (форма 3-гр), проведені роботи з геолого-економічного обґрунтування виділення ділянки Східна Оленівського родовища мігматитів як окремого об`єкта надрокористування, за результатами яких підготовлено Звіт про геологічне вивчення надр Геолого-економічна оцінка розподілу залишкових запасів Оленівського родовища мігматиту.

ТОВ Долинський гранітний кар`єр подано на розгляд до ДКЗ України матеріали попередньої геолого-економічної оцінки запасів кристалічних порід (мігматитів, гранітів, гнейсів, амфіболтів, кварцитів) ділянки Східна Оленівського родовища в Бердянському районі Запорізької області, за результатами розгляду яких оформлено протокол засідання колегії ДКЗ України від 05.07.2018 № 4433.

Вказаним протоколом, серед іншого, виділено в окремий об`єкт надрокристування ділянку Східна Оленівського родовища кристалічних порід у Бердянському районі Запорізької області, а також апробовано станом на 01.06.2018 балансові попередньо оцінені запаси незмінених і порушених вивітрюванням кристалічних порід загальнодержавного значення ділянки Східна Оленівського родовища, придатних для виробництво щебню.

ТОВ Долинський гранітний кар`єр звернулось до Держгеонадра із заявою на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі підпункту 1 пункту 8 Порядку № 615: заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ України за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДЗК протягом трьох років. До заяви, крім іншого, додано протокол засідання колегії ДКЗ України від 05.07.2018 № 4433.

13.07.2018 за вих.№13312/03/12-18 Держгеонадра звернулась до Запорізької обласної ради щодо погодження питання видачі ТОВ Долинський гранітний кар`єр спеціального дозволу на користування надрами.

Згідно Висновку від 18.08.2018 №5 Про розгляд листа Державної служби геології та надр України 13.07.2018 за вих.№13312/03/12-18 щодо погодження питання видачі ТОВ Долинський гранітний кар`єр спеціального дозволу на користування надрами, постійна комісія з питань земельних відносин, охорони надр, екології та раціонального природокористування Запорізької обласної ради рекомендувала голові Запорізької обласної ради надати доручення відповідним структурним підрозділам виконавчого апарату обласної ради щодо інформування Держгеонадра про прийняте рішення обласної ради від 30.11.2017 №21 Про надання погодження щодо продажу на аукціоні спеціального дозволу на користування надрами Оленівського родовища на території Бердянського району Запорізької області.

Запорізька обласна рада листом Про погодження видачі спеціального дозволу (зареєстровано в Держгеонадра вх.№17435/02/12-18 від 04.09.2018) повідомила, що оскільки звернення щодо погодження питання видачі ТОВ Долинський гранітний кар`єр спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування мігматитів, гранітів, гнейсів, амфіболтів, кварцитів ділянки Східна Оленівського родовища, що знаходиться у Бердянському районі Запорізької області надійшло до обласної ради 16.07.2018, порушене питання може бути винесено на розгляд ради за умови позитивного висновку профільної постійної комісії обласної ради з урахуванням нормативних строків для опрацювання проектів рішень (частина 11 ст.59 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні). У свою чергу, на засіданні профільної постійної комісії, яке відбулось 16.08.2018, підтверджено наміри обласної ради надавати у користування надра Оленівського родовища, розташованого на території Бердянського району Запорізької області (рішення обласної ради від 30.11.2017 №21 Про надання погодження щодо продажу на аукціоні спеціального дозволу на користування надрами Оленівського родовища на території Бердянського району Запорізької області).

Листом від 31.08.2018 №5/4-11/91-11-18 Міністерство екології та природних ресурсів України (зареєстровано в Держгеонадра вх.№2447/01/12-18 від 03.09.2018) внесло пропозицію щодо надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ Долинський гранітний кар`єр з метою видобування мігматитів, гранітів, гнейсів, амфіболтів ділянки Східна Оленівського родовища Бердянського району Запорізької області, за умов дотримання вимог природоохоронного та земельного законодавства та проведення процедури оцінки впливу на довкілля.

Держгеонадра видано спеціальний дозвіл на користування надрами №6296 від 27.11.2018, вид користування надрами: видобування; мета користування надрами: видобування кристалічних корід, придатних для виробництва щебеню будівельного марок 1000-1200 та каменю бутового; назва родовища: Оленівське родовище ділянка Східна; місцезнаходження: Запорізька область, Бердянський район; прив`язка на місцевості: 1,1 км на південь від с.Оленівка; площа: 6,4 га; вид корисної копалини: мігматити, граніти, гнейси, амфіболти, кварцити; відомості про затвердження (апробацію) запасів корисної копалини: Протокол ДКЗ України від 05.07.2018 №4433, протокол УКР ГКЗ від 08.08.1978 №3887: відомості про власника: ТОВ Долинський гранітний кар`єр; відомості про погодження надання спеціального дозволу на користування надрами: Запорізька обласна рада - вважається погодженим згідно з азацом 10 пункту 9 Порядку №615; Міністерство екології та природних ресурсів України лист від 31.08.2018 №5/4-11/91-11-18; строк дії: 20 (двадцять) років.

Вважаючи протиправними протокол ДКЗ України від 05.07.2018 №4433 та спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2018 № 6296, прокурор звернувся до суду з позовом про їх скасування.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги вказав, що на момент подання документів до ДКЗ України ТОВ Долинський гранітний кар`єр не мало спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин. З урахуванням імперативних положень Порядку №615, Порядку № 865 та Методичних рекомендацій № 293, суд дійшов висновку про протиправність протоколу засідання колегії ДКЗ України від 05.07.2018 № 4433 та виданого на його підставі спеціального дозволу від 27.11.2018 № 6296 на користування надрами ТОВ Долинський гранітний кар`єр.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Кодексом України про надра, Порядком №615, Порядком №865, Порядком №263.

Завданням Кодексу України про надра є регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян.

Відповідно до статті 3 Кодексу України про надра (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України Про охорону навколишнього природного середовища, цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.

Надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради (частина перша статті 4 Кодексу України Про надра).

У відповідності до частини першої статті 13 Кодексу України про надра користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

За змістом статті 14 Кодексу України про надра, такі надаються у користування, зокрема, для геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, видобування корисних копалин.

Частиною другою статті 16 Кодексу України про надра передбачено, що спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 19 зазначеного Кодексу визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.

Частиною третьою статті 24 Кодексу України про надра визначено, що права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угоди про розподіл продукції - з дня набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено самою угодою.

Предметом спору у цій справі є правомірність прийняття ДКЗ України рішення у формі протоколу від 05.07.2018 № 4433, на підставі якого ТОВ Долинський гранітний кар`єр звернулося до Держгеонадра із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування корисних копалин ділянки Східна Оленівського родовища Бердянського району Запорізької області, а також правомірність видачі на його підставі спеціального дозволу від 27.11.2018 № 6296 на користування надрами.

Прокурор наполягає на тому, що оскаржувані протокол та дозвіл є протиправними, оскільки ТОВ Долинський гранітний кар`єр станом на момент розгляду поданих матеріалів не володіло спеціальним дозволом на користування надрами.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін, регулює Порядок №615 (тут і далі в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 3 Порядку № 615 передбачається, що на кожний вид користування надрами в межах конкретної ділянки надається окремий дозвіл.

За змістом пункту 5 Порядку №615 дозволи надаються на такі види користування надрами:

геологічне вивчення родовищ корисних копалин;

геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

видобування корисних копалин;

геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислова розробка родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ);

будівництво та експлуатація підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади тощо);

виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції.

За приписами пункту 2 цього Порядку дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, органом з питань надання дозволу, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.

Також, абзацом першим пункту 4 Порядку №615 визначено, що дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів.

Відповідно до підпункту 1 пункту 8 Порядку №615, (у редакції, на момент виникнення спірних правовідносин), без проведення аукціону дозвіл надається у разі видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ, та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів, а також видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу.

Отже, процедура отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин неможлива без попереднього проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку.

Порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин визначає Порядок № 865 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

За змістом пункту 4 Порядку №865 державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться ДКЗ України.

У абзаці першому пункту 7 Порядку №865 визначено, що Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка).

Абзацами першим, шостим пункту 9 Порядку № 865 встановлено, що матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин повинні містити, окрім іншого, документи, що засвідчують право на користування надрами.

У пункті 16 Порядку №865 закріплено правило, згідно з яким матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин подаються до ДКЗ користувачами надр або уповноваженими ними особами.

Вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються ДКЗ України (пункт 10 Порядку № 865).

Відповідно до вищезазначених приписів Порядку № 865, наказом ДКЗ України від 21 липня 2015 року №293 затверджено Методичні рекомендацій щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних та неметалічних корисних копалин (далі - Методичні рекомендації № 293), згідно з підпунктом 13.3 пункту 13 яких матеріали геолого-економічних оцінок розвіданих родовищ подаються в ДКЗ України користувачами надр, що мають спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

У разі, коли склад і зміст зазначених матеріалів не відповідає вимогам відповідних нормативно-правових актів, ДКЗ утримується від оцінки запасів корисних копалин і всі подані матеріали повертає замовнику, про що вказано у пункті 24 Порядку № 865.

Згідно з приписами абзацу другого пункту 23 та пункту 28 Порядку № 865 рішення ДКЗ, що приймаються на пленарних засіданнях і оформляються протоколами, спрямовуються на реалізацію єдиної науково-технічної політики щодо проведення геолого-економічної оцінки, державного обліку і забезпечення повноти використання запасів родовищ корисних копалин, визначення ступеня їх підготовленості до промислового освоєння відповідно до законодавства.

Отже, чинними на момент виникнення спірних правовідносин законодавчими приписами чітко врегульовано процедуру надання спеціальних дозволів на користування надрами з метою їх видобування, в тому числі, без проведення аукціону у передбачених Кабінетом Міністрів України випадках, а також унормовано усі стадії такого процесу.

Проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин є одним з етапів у процедурі надання спеціальних дозволів на користування надрами з метою їх видобування. При цьому, матеріали геолого-економічної оцінки можуть бути затверджені ДКЗ України лише у разі, якщо останні подані користувачами надр, що мають спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду викладеними в постановах від 16 червня 2021 року у справі №240/4936/18, від 23 жовтня 2019 року у справі №0640/4292/18, від 22 березня 2023 року у справі №806/2202/18, від 26 січня 2023 року у справі № 240/3379/19, від 27 вересня 2023 року у справі №240/3448/19, де Суд вказав про протиправність протоколу засідання колегії ДКЗ України, перш за все, з огляду на відсутність у відповідного заявника спеціального дозволу на користування надрами.

Судом встановлено, що Оленівське родовище в Бердянському районі Запорізької області є розвіданим. Детальна розвідка Оленівського родовища мігматитів у Бердянському районі Запорізької області проведена у 1977 році, і саме на результатах Звіту про детальну розвідку Оленівського родовища мігматитів у Бердянському районі, який був розглянутий засіданням Української територіальної комісії по запасах корисних копалин Міністерства геології Української РСР та затверджений протоколом від 08.08.1978 № 3887, базується проведена на замовлення позивача геолого-економічна оцінка родовища, що також знайшло своє відображення в оскаржуваному спеціальному дозволі, який містить посилання на зазначений протокол.

ТОВ Долинський гранітний кар`єр звернулося до ДКЗ України, яка спірним протоколом від 05.07.2018 № 4433 розглянула матеріали геолого-економічної оцінки, подані позивачем, та прийняла рішення, яким виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Східна Оленівського родовища в Бердянському районі Запорізької області.

Відповідно до п.3.9 протоколу від 05.07.2018 № 4433 постановлено: Вважати цей протокол доповненням до протоколу УКР ТКЗ від 08.08.1978 № 3887.

Судом встановлено та не заперечується відповідачами, що на момент подання документів до ДКЗ України ТОВ Долинський гранітний кар`єр не мало спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

З огляду на наведене, з урахуванням імперативних положень Порядку №615, Порядку № 865 та Методичних рекомендацій № 293, суд дійшов правильного висновку про протиправність протоколу засідання колегії ДКЗ України від 05.07.2018 № 4433 та виданого на його підставі спеціального дозволу від 27.11.2018 № 6296 на користування надрами ТОВ Долинський гранітний кар`єр.

Щодо аргументів скаржників про наявність у ТОВ Долинський гранітний кар`єр статусу користувача надр, з огляду на реєстрацію останнього виконавцем робіт і досліджень з геологічного вивчення.

Відповідно до Порядку № 263 державна реєстрація робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (РДГВН) - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Статтею 39 Кодексу України про надра передбачено, що роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

За приписами пунктів 1.2, 1.4, 1.5 Порядку № 263 дія цього Порядку регулює відносини, що виникають під час здійснення господарської діяльності з геологічного вивчення, у тому числі на стадії дослідно-промислової розробки, яка провадиться на ділянках надр, і поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які мають намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр у межах території України та її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони.

Пунктом 1.4 Порядку № 263 визначено, що державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:

діючого спеціального дозволу на користування надрами;

затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;

висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктом 1.7 Порядку № 263 для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються такі документи:

перелік РДГВН;

копія документа, на основі якого проводяться РДГВН (спеціальний дозвіл на користування надрами, пооб`єктний план геологорозвідувальних робіт, геологічне (технічне) завдання, висновок щодо доцільності розподілу запасів тощо);

ситуаційний план або картограма з контурами площ чи району проведення РДГВН (залежно від виду робіт та площі їх проведення).

Таким чином, оскільки Порядком № 263 передбачено можливість державної реєстрації РДГВН на підставі одного з документів, зазначених у переліку пункту 1.4. Порядку № 263, суд вірно вказав, що зареєстрована за ТОВ Долинський гранітний кар`єр РДГВН не може свідчити про наявність у ТОВ Долинський гранітний кар`єр статусу користувача надр.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові 26 січня 2023 року у справі №240/3379/19, та постанові від 27 вересня 2023 року у справі №240/3448/19.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 03 грудня 2021 року у справі №0640/4277/18 зроблено висновок, що геологічне вивчення, як вид надрокористування на підставі спеціального дозволу на користування надрами, слід відрізняти від робіт та досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, які зареєстровані у Держгеонадрах України у відповідності до Порядку № 263. Державна реєстрація РДГВН є одним із етапів отримання в майбутньому спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища. Державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі, зокрема, висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку. Для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються документи, передбачені пунктом 1.7 наказу № 263. У разі невідповідності поданих документів вимогам пункту 1.7 розділу І цього Порядку у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено.

Враховуючи наведене у сукупності, є вірними висновки суду, що ТОВ Долинський гранітний кар`єр, не будучи користувачем надр, не мало права на подання до ДКЗ України вищевказаних матеріалів геолого-економічної оцінки, а ДКЗ України була зобов`язана їх повернути замовнику, однак прийняла ці документи до розгляду і постановила, зокрема: Апробувати станом на 01.06.2018 балансові попередньо оцінені запаси незмінених і порушених вивітрюванням кристалічних порід загальнодержавного значення ділянки Східна Оленівського родовища, придатних для виробництво щебеню, чим допустила порушення вимог пунктів 9, 16, 24 Порядку № 865 й прийняла рішення, оформлене спірним протоколом, яке, за таких обставин, не відповідає вимогам законодавства.

Тобто, ДКЗ України незаконно розглянуто матеріали, подані ТОВ Долинський гранітний кар`єр, і протиправно прийнято рішення, оформлене протоколом від 05.07.2018 № 4433.

Верховний Суд в постанові від 27 вересня 2023 року у справі №240/3448/19 звернув увагу на те, що відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу, тому умови щодо їх використання, зокрема надр без проведення аукціону, є особливо суворими та, як виняток, застосовується до суб`єкта, який забезпечив безумовне дотримання всіх вимог законодавства у сфері надрокористування для отримання спеціального дозволу на користування надрами. Лише зазначене у сукупності дає пільгове право на особливі умови використання надр, як національного багатства. Суд врахував, що видача спеціальних дозволів на використання надр через аукціон передбачає проведення процедур, які гарантують отримання від учасників такого аукціону найкращих умов, зокрема, щодо ціни дозволу, що безумовно максимально відповідатиме суспільним інтересам в розумінні статті 13 Конституції України. При цьому, лише видача спеціальних дозволів на користування надрами через аукціон повною мірою відповідатиме такому, передбаченому пунктом 7 частини другої статті 2 КАС України принципу прийняття рішення суб`єктом владних повноважень як рівність перед законом та запобігання всім формам дискримінації, а також принципам відкритості, прозорості та відповідальності, передбаченим статтею 2 Закону України Про центральні органи виконавчої влади.

Відповідно до статті 56 Кодексу України про надра основними вимогами в галузі охорони надр є, у томі числі додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами.

Оскільки спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2018 № 6296 виданий внаслідок незаконного розгляду ДКЗ України матеріалів геолого-економічної оцінки Оленівського родовища, за відсутності підстав для видачі дозволу без проведення аукціону, суд обгрунтовано його скасував.

Щодо доводів скаржників про повноваження прокурора на звернення до суду з даним позовом.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону 1697-VІІ, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За положеннями частин першої, третьої цієї статті прокурор вправі представляти інтереси громадянина або держави в суді, представництво яких полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких повноважень обґрунтовуються прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Обґрунтовуючи підстави для звернення до адміністративного суду з даним позовом, прокурор зазначає, що заявлений спір стосується права на користування надрами - видобування корисних копалин в обхід процедури аукціону, а тому він зачипає інтереси держави. Держава вбачає в зазначеному спорі майновий інтерес, оскільки право користування надрами можливо за наявності спеціальних дозволів, а видача таких дозволів через аукціон передбачає проведення процедур, які гарантують отримання від учасників аукціону найкращих умов, зокрема, щодо ціни дозволу. Посилається на те, що відповідно до статей 13, 16 Конституції України природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи держаної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених Конституцією України, а забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

При цьому, прокурор наполягає на відсутності суб`єкта владних повноважень, який має право на звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України та спеціального дозволу на користування надрами.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року у справі № 240/401/19 відступив від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 червня 2021 року у справі № 240/4936/18, та інших, де його застосовано, стосовно наявності в органів виконавчої влади повноважень на звернення до суду із позовом про оскарження рішень, дій чи бездіяльності ДКЗ України чи органу місцевого самоврядування та відсутності у зв`язку з цим у прокурора повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду для захисту інтересів держави у сфері дотримання процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.

У постанові від 01 грудня 2022 року у справі № 240/3448/19 за подібних правовідносин, Верховний Суд вказав, що прокурор діє як самостійний позивач і не здійснює представництво інтересів держави в особі будь-якого з державних органів, що виконують функції контролю за дотриманням встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами (ДКЗ України або Житомирської обласної ради). У разі, якщо державний орган або орган місцевого самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу, саме прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду.

Верховний Суд дійшов висновку, що спеціальним законом, а саме - Кодексом України про надра не передбачено право будь-якого державного органу звертатися з позовом до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності державних органів у правовідносинах, що виникають у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами. Звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог законодавства про надра та встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами, а тому за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з відповідним позовом до суду, прокурор, звертаючись до суду з таким позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України Про прокуратуру.

Стосовно доводів скаржників про пропуск прокурором строків на звернення до суду з даним позовом.

Прокурор посилався на те, що виникнення підстав для представництва інтересів держави у суді мало місце після того, як уповноважені органи надали відповіді на звернення прокурора, спрямовані з метою виявлення та розслідування фактів порушення вимог законодавства у сфері використання надр на виконання рекомендації Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021 Щодо стану справ у сфері надрокористування.

Такі відповіді прокурор отримав 16.05.2023.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною четвертою цієї ж статті визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Верховний Суд в постанові від 05.07.2023 № 380/15396/22 виклав правовий висновок, відповідно до якого, у випадку звернення прокурора із позовом в інтересах держави положення частини другої статті 122 КАС України (для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня виникнення відповідних підстав) слід застосовувати з урахуванням вимог частини третьої та четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру, які серед іншого, вимагають від прокурора перед зверненням до суду з позовом в інтересах держави довести підстави для представництва інтересів держави.

При цьому, лише в такій ситуації прокурор отримує право витребовувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, а також відповідні пояснення.

Суд, із врахуванням правової позиції Верховного Суду, викладеної в постановах від від 18 лютого 2020 року у справі № 1840/3344/18, від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18, від 11 листопада 2020 року у справі № 640/19903/19 та від 1 червня 2022 року у справі № 460/100/21, обґрунтовано зазначив, що встановлення строків звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не може слугувати меті легалізації триваючого правопорушення або здійснення незаконної діяльності, адже оскаржуваний дозвіл на користування надрами від 27.11.2018 №6296 виданий строком на 20 років, дозволяє суб`єкту використовувати надра, які відповідно до статті 13 Конституції України належать Українському народові, при цьому наявність відповідного права у такого суб`єкта ставиться прокурором під сумнів в інтересах держави.

Верховний Суд в постанові від 01.12.2022 у справі № 240/3448/19 за подібних правовідносин, вказав, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог законодавства про надра та встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами.

Судом встановлено, що копії оскаржених рішень та документи, на підставі яких вони прийняті, отримані прокурором 16.05.2023, отже саме з цієї дати виникли обґрунтовані підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах та звернення до адміністративного суду з відповідним позовом.

Оскільки позов у даній справі подано до суду 22.06.2023 засобами поштового зв`язку, суд дійшов правильного висновку в ухвалі від 25.09.2023 року при розгляді клопотання відповідача-1 про залишення позову без розгляду, що встановлений процесуальним законом тримісячний строк звернення до адміністративного суду з позовом суб`єкта владних повноважень прокурором не пропущений, а тому відсутні підстави для застосування наслідків пропуску такого строку.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів приходить до висновків, що доводи, наведені у апеляційних скаргах відповідачів, не спростовують правильних висновків суду першої інстанції, рішення прийняте судом з дотриманням норм матеріального та процесуального права, і підстави для його скасування чи зміни відсутні. Тому, рішення суду першої інстанції у даній справі слід залишити без змін, а апеляційні скарги - без задоволення.

Розподіл судових витрат відповідно до вимог ст. 139 КАС України не здійснюється

Керуючись ст.311, п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Державної служби геології та надр України та Державної комісії України по запасах корисних копалин - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року у справі № 280/4528/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках та в строки, визначені статтями 328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак