Справа № 320/35875/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 квітня 2024 року справа № 320/35875/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Клименка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів,

за участю сторін:

представника позивача - не з`явився,

представника відповідача - Лисенко В.О.,

в с т а н о в и в :

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві , в якому позивач просить суд:

- поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" пропущеним з поважних причин та поновити його;

- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ "Про особовий склад" №388-о/с від 13.03.23 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- стягнути розмір грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.11.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 23.01.2024.

При цьому, в ухвалі від 17.11.2023 судом було зазначено, що питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з даною позовною вимогою буде вирішено після отримання судом від відповідача доказів у справі, зокрема доказів ознайомлення позивача з оспорюваним наказом №307 від 17.02.2023.

05.01.2024 відповідачем подано відзив на позовну заяву від 28.11.2023 №1683/125/13-2023 разом із клопотанням від 28.11.2023 №1684/125/13-2023 про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку для звернення до суду відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.01.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 22.02.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 12.03.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.03.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача на 18.03.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю витребування нових доказів від сторін на 09.04.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 25.04.2024.

У судове засідання, призначене на 25.04.2024, з`явився представник відповідача. Представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Як було зазначено судом, 05.01.2024 відповідачем подано разом із відзивом на позовну заяву клопотання від 28.11.2023 №1684/125/13-2023 про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку для звернення до суду відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України.

У судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позовної заяви без руху у зв`язку із пропуском позивачем строку для звернення до суду.

Так, у клопотанні від 28.11.2023 №1684/125/13-2023 про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку для звернення до суду відповідач зазначає, що ознайомлення з оскаржуваним наказом ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 , здійснено відповідно до вимог статті 30 розділу 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України: 01.03.2023 надіслано засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 за місцем проживання. Крім того, вказує, що 28.02.2023 відповідно до вимог ч. 2 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України копію вищевказаного наказу скеровано до управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві для ознайомлення ОСОБА_1 із вказаним наказом у підрозділі, за місцем проходження служби.

Відтак, як вказує відповідач, відповідно до вимог ч. 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України 05.03.2023 ОСОБА_1 вважається ознайомлений з наказом ГУНП у м. Києві від 17.02.2023 №307 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції України". Також зазначає, що згідно ч. 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, 17.03.2023 ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом ГУНП у м. Києві 13.03.2023 №388 о/с. Відтак, останнім днем на оскарження наказу ГУНП у м. Києві від 13.03.2023 №388 о/с є 03.04.2023 з урахуванням вихідних днів, проте позовну заяву позивачем подано лише 10.04.2023, тобто через 7 днів після визначеного чинним законодавством строку для звернення до суду, що є підставою для залишення позову без розгляду.

При цьому, на думку відповідача, позивач не надав жодних доказів щодо вчинення ним усіх необхідних дій, які свідчать про бажання реалізації його процесуальних прав з метою їх захисту, позивачем не наведено про існування будь-яких перепон у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду щодо оскарження наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), виходячи з наступного.

За правилами частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Преамбулою Дисциплінарного статуту НП передбачено, що цим Статутом, зокрема, визначені види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Законом України від 15 березня 2022 року №2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» (далі - Закон №2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут НП України доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», яким з 01 травня 2022 року, зокрема, запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Так, частиною першою статті 30 Дисциплінарного статуту НП України (у редакції Закону №2123-IX) у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації (частина друга статті 30 Дисциплінарного статуту НП України).

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

З аналізу норм абзацу другого частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП випливає, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже, для оскарження до адміністративного суду обох наказів: наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, та наказу від 13.03.23 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, яким виконано застосоване до позивача дисциплінарне стягнення, передбачено 15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже, з 01.05.2022 Законом №2123-IX запроваджено інші умови проведення службового розслідування, а також визначена нова процедура ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та установлені особливі строки оскарження дисциплінарних стягнень.

Питання щодо застосування строків, установлених Дисциплінарним статутом НП у правовідносинах, що виникли у зв`язку з притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності, вже досліджувалося Верховним Судом. Так, у справі №120/7567/22 суд сформував висновок, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

Вказаний висновок був підтриманий іншими постановами Верховного Суду, зокрема, від 07 грудня 2023 року у справі № 420/15422/22, від 25 січня 2024 року у справі № 260/4067/23 та інших.

З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження у цій справі є наказ ГУНП у м. Києві від 17.02.23 №307 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказ від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

До суду з даним позовом позивач звернувся 13.04.2023, направивши позовну заяву з доданими до неї документами засобами поштового зв`язку, що підтверджується копією конверту, в якому надійшла позовна заява з додатками на адресу суду.

При цьому, у прохальній частині позову позивач просить суд поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк для звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" та поновити його.

В обґрунтування пропуску строку звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу №307 від 17.02.23 у позовній заяві позивач зазначає, що про видання відповідачем наказу №307 від 17.02.2023 позивачу стало відомо лише 21.03.2023, тобто після закінчення лікування, яке він проходив з 06.03.2023 по 20.03.2023 в комунальному некомерційному підприємстві "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради. Враховуючи вказане, просить визнати строк для звернення до суду з позовом про скасування наказу №307 від 17.02.2023 пропущеним з поважних причин та поновити його. При цьому, щодо оскарження наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), на думку позивача, строк звернення до суду не пропущений.

Як було встановлено судом та підтверджується наданими відповідачем доказами, оскаржуваний наказ ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" направлений на адресу зареєстрованого місця проживання позивача засобами поштового зв`язку ( АДРЕСА_1 (гуртожиток)) рекомендованим листом від 01.03.2023 №1137/125/05/67-2023 (т.2 а.с.245), та позивачу стало відомо про видання даного наказу 21.03.2023 (тобто після закінчення лікування). Вказана адреса підтверджується даними паспорта громадянина України позивача серії НОМЕР_1 , виданого Гірницьким РВ УМВС України в м. Макіївці від 14.12.1999 (т. 1 а.с.22).

Також, копію оскаржуваного наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції направлено на адресу зареєстрованого місця проживання позивача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом від 13.03.2023 за №725 (за адресою 04111, м. Київ, вул. Салютна, 3 (гуртожиток)), що підтверджується копіями опису поштового відправлення за формою 107 АТ "Укрпошта" та чеком про відправлення від 13.03.2023 №725 (т.3 а.с.15-16).

Крім того, на адресу фактичного місця проживання позивача, вказану в анкеті позивача в його особовій справі ( АДРЕСА_2 ) направлено цінним листом за №687 копію наказу від 13.03.23 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції та лист ГУ НП у м. Києві від 13.03.2023 №1112/125/26/012023 щодо необхідності подачі декларації при звільненні зі служби (т.3 а.с.10-11).

Отже, згідно з ч. 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту НП вважається, що позивач ознайомлений з оскаржуваними наказами після спливу 4 календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком, а саме з наказом №307 від 17.02.2023, який направлено поштовим зв`язком 01.03.2023 позивач вважається ознайомленим 05.03.2023, а з наказом від 13.03.23 №388-о/с, який направлено поштовим зв`язком 13.03.2023 позивач вважається ознайомленим 17.03.2023.

Натомість, відповідно до особливого порядку оскарження наказів у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, суд зазначає, що для оскарження до адміністративного суду обох наказів: і наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, і наказу від 13.03.23 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, яким виконано застосоване до позивача дисциплінарне стягнення, передбачено 15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Тому, ураховуючи приписи частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП, а також те, що позивач був ознайомленим з наказом від 13.03.23 №388-о/с про звільнення зі служби в поліції - 17.03.2023, останній день строку звернення до суду (15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення) припадає на 01.04.2023. Враховуючи, що 01.04.2023 є вихідним днем, останній день строку звернення до суду з даним позовом є 03.04.2024. При цьому, як було зазначено судом, до суду позивач звернувся 13.04.2023 (т.1 а.с.28 опис вкладення у цінний лист), тобто з пропуском строку звернення до суду на 10 календарних днів.

Згідно зі ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, положеннями статті 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Тож, КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Разом з цим, положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу.

Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом, у випадку, коли суд встановив, що такий пропущено позивачем, в обов`язковому порядку має бути з`ясовано судом. Однак, у будь-якому випадку позивач має бути обізнаний про виникнення у суду питання щодо дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність підстав для його поновлення.

Такий правий висновок міститься, зокрема у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі №460/626/19 та від 29 вересня 2022 року у справі № 640/26257/21.

Отже суд має вжити заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною обґрунтованою заявою про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин пропуску строку.

Такий правовий підхід у застосуванні наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду визначений у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 380/10649/21 та підтриманий в інших постановах.

Враховуючи наведені приписи процесуального законодавства, а також правові позиції Верховного Суду, суд дійшов висновку про необхідність запропонувати позивачу надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду щодо оскарження наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), та докази поважності причин пропуску такого строку, які б підтверджували наявність об`єктивних перешкод, які унеможливили своєчасне подання позову з врахуванням положень частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

У судовому засіданні 25.04.2024 проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено 25.04.2024.

Керуючись статтями 121-123, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом 5 (п`яти) календарних днів з дня отримання (вручення) повного тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду щодо оскарження наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), та докази поважності причин пропуску такого строку.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.