Справа № 160/18196/23
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
установив:
21 липня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Павлоградської окружної прокуратури до Павлоградського механічного заводу Державного підприємства «Виробниче об`єднання південний машинобудівний завод імені О.М. Макарова» у якій заявлено такі вимоги:
З тексту позовної заяви вбачається, що прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області та відділу цивільного захисту та оборонної роботи павлоградської міської ради.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.08.2023 р. відкрито провадження в цій адміністративній справі та призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).
14 серпня 2023 року від Павлоградської окружної прокуратури надійшло клопотання про призначення справи до розгляду у порядку загального позовного провадження.
Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач вказує, що завод є режимним підприємством та здійснює діяльність з дотриманням вимог Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах і організаціях, затвердженого Постановою КМУ від 18.12.2013 р. № 939дск, відповідно до пункту 232 якого режимні підприємства це підприємства, які проводять діяльність, пов`язану з державною таємницею, мають пропускний та внутрішньооб`єктовий режим. Спеціальний дозвіл на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею від 30.05.2018 р. № ДП2-2018-8. Пунктом 234 Порядку передбачено, зокрема, організацію контрольно-пропускних пунктів, постів з пропускними функціями на входах (виходах) на підприємство та визначення переліку осіб, які мають доступ до режимних приміщень (зони, території). Підпунктом 20 пункту 2 вказаного Порядку визначено, що режимна територія територія із спеціальним режимом доступу та перебування, на якій проводяться секретні роботи та розміщені режимні зони і режимні приміщення. На підставі Постанови КМУ від 12.11.2014 р. № 628 «Про затвердження переліку ядерних установок, ядерних матеріалів, радіоактивних відходів, інших джерел іонізуючого випромінювання державної власності, важливих державних об`єктів, що підлягають охороні Національною гвардією» завод підлягає охороні Національною Гвардією України (пункт 13 переліку). Для забезпечення дотримання вимог чинного законодавства щодо охорони державної таємниці підрозділом Національної гвардії, який здійснює охорону підприємства, розроблено Інструкцію про пропускний режим на ДП «ВО ПМЗ ім. О.М. Макарова від 18.10.2018 р. № 113дск, згідно з якою пропускний режим на територію підприємства працівників заводу та відряджених здійснює військова частина через комендатуру, бюро перепусток та контрольно-пропускні пункти. Доступ сторонніх осіб, зокрема, населення, на територію не передбачений. Крім того, Служба безпеки України неодноразово зверталася до підприємства щодо посилення забезпечення надійності охорони заводу та проведення запобіжних заходів, направлених на виявлення, попередження та припинення наявних загроз державній безпеці на регіональному рівні через безпосередню наближеність до лінії ведення бойових дій. Зокрема, СБУ листом від 29.09.2022 р. № 55/2-2674дск щодо протидії загрозам державній безпеці повторно наголосила на обмеженні доступу сторонніх осіб до військових розробок, роботи за якими ведуться на підприємстві. Наразі завод виконує державне оборонне замовлення, направлене на укріплення обороноздатності країни.
01 вересня 2023 року від позивача надійшло клопотання про уточнення позовних вимог, в якій заявник просить:
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та докази, проаналізувавши зміст норм матеріального, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить із такого.
Рішенням виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 28.09.2022 №966, вищезазначене сховище включене до фонду захисних споруд міста Павлограда під номером 13.

15 квітня 2024 року позивач звернувся до Павлоградського міського голови з листом №04/63-1458ВИХ-22, в якому просив надати наступну інформацію:

- наявних на території міста Павлограда захисних споруд цивільного захисту, надавши перелік таких споруд із зазначенням їх місця розташування, форми власності, власника та розпорядника, технічного стану, дати останньої перевірки технічного стану уповноваженим органом;

- наявних на території міста Павлограда захисних споруд цивільного захисту, які перебувають у непридатному для використання стану, вказавши місце розташування таких споруд, їх власника та розпорядника, причини неможливості використання захисної споруди за призначенням;

- вжиття Павлоградською міською радою заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власниками або розпорядниками захисних споруд цивільного захисту порушень, які призвели до неможливості їх використання за призначенням, надавши копії відповідних листувань, винесених приписів щодо усунення порушень, актів перевірок технічного стану, тощо;

- звернень до Павлоградської міської ради з питань неможливості використання захисних споруд цивільного захисту через його невідповідний технічний стан або відсутності доступу до нього, починаючи з 24.02.2022 по теперішній час, вказавши суть такого звернення та результат його вирішення Павлоградською міською радою.

Листом від 22.04.2022 №170 відділ з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Павлоградської міської ради повідомив, що за результатами оцінки стану готовності захисних споруд цивільного захисту, станом на 20.04.2022 сховище №15464, розташоване за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/102а, визначене як неготове до використання за призначенням.

04 жовтня 2022 року позивач звернувся до Павлоградського міського голови з листом №04/63-4085ВИХ-22, в якому просив надати інформацію щодо:

- власників та балансоутримувачів захисних споруд цивільного захисту - сховища №15465, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/3/1, №15464, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова , 10/102а, №15473, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/115, №15481, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/55, надавши копії відповідних підтверджуючих право власності або користування документів;

- технічних характеристик захисних споруд цивільного захисту - №№15465, №15464, №15473, №15481, надавши копії паспортів сховищ, облікових карток та інших відповідних документів;

- технічного стану вищевказаних сховищ, надавши копії відповідних актів перевірки технічного стану сховищ за весь час, винесених приписів щодо усунення виявлених порушень, актів перевірки виконання приписів щодо приведення вказаних сховищ у готовий до використання стан, листувань з цього питання з власником, балансоутримувачем та іншими уповноваженими органами, тощо;

- притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховищ №№15465, №15464, №15473. №15481, до адміністративної відповідальності за невиконання приписів щодо усунення порушень та приведення до готового стану вказаного сховища, надавши копії відповідних протоколів та результат їх розгляду;

- звернень до Павлоградської міської ради з питань неможливості використання сховищ №№15465, №15464, №15473, №15481 через їх невідповідний технічний стан або відсутності доступу до нього, починаючи з 24.02.2022 по теперішній час, вказавши суть такого звернення та результат його вирішення;

- вжиття заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд цивільного захисту - сховища №№15465, №15464, №15473, №15481, виявлених під час обстеження порушень та приведення їх до готового до використання стану, надавши копії відповідних підтверджуючих документів.

04 жовтня 2022 року Павлоградська окружна прокуратура з листом №04/63-4085вих-22 звернулась до Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області щодо надання інформації, зокрема, про споруди цивільного захисту- сховища №15464: - власників та балансоутримувачів; технічних характеристик; технічного стану; притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховища до адміністративної відповідальністю; звернень до міської ради з питань неможливості використання сховищ; вжиття заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд порушень.

04 жовтня 2022 року Павлоградська окружна прокуратура звернулась до Павлоградського районного управління Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з листом №04/63-4082вих-22 щодо надання інформації, зокрема, про споруди цивільного захисту- сховища №15464: - власників та балансоутримувачів; технічних характеристик; технічного стану; притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховища до адміністративної відповідальністю; звернень до ДСНС з питань неможливості використання сховищ; винесення сховища до електронного реєстру; вжиття заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд порушень.

04 жовтня 2022 року Павлоградська окружна прокуратура звернулась до Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з листом №04/63-4087вих-22 щодо надання інформації, зокрема, про споруди цивільного захисту- сховища №15464: - власників та балансоутримувачів; передачі споруди на баланс ПМЗ ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова»; технічного стану; притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховища до адміністративної відповідальності; винесення сховища до електронного реєстру; вжиття заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд порушень; листування з власником або балансоутримувачем з питань передачі на утримання вищевказаних споруд цивільного захисту населення, їх технічного стану та повернення.

04 жовтня 2022 року керівник прокуратури звернувся до Начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській області із листом №04/63-4083ВИХ-22, в якому просив надати інформацію щодо:

власників та балансоутримувачів захисних споруд цивільного захисту - сховища №15465, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/3/1, №15464, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова , 10/102а, №15473, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/115, №15481, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/55, надавши копії відповідних підтверджуючих право власності або користування документів та вказавши правові підстави передачі на баланс або зберігання таких споруд, та надавши копії відповідних підтверджуючих документів (свідоцтва про право власності, рішення уповноваженого органу про передачу на баланс або зберігання захисної споруди, актів приймання-передавання такої споруди, договорів оренди тощо);

- листувань Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській. Запорізькій та Кіровоградській областях з Павлоградським механічним заводом ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. А.М. Макарова» з питань передачі та утримання вищевказаних споруд нивільного захисту населення та їх повернення.

Відділ з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Павлоградської міської ради листом від 12.10.2022 р. № 393 повідомив, що балансоутримувачем споруди цивільного захисту-сховища №15464 є ПМЗ ДП «ВО ПМЗ імені О.М. Макарова». Орган управління ЗС як об`єктом нерухомого майна - ДП «ВО ПМЗ ім. О.М.Макарова» - Державне Космічне Агенство України. Документів підтверджуючих право власності або користування не маємо. Технічні характеристики захисних споруд цивільного захисту №15465, №15464, №15473, №15481 зазначені в облікових документах. Копії паспортів сховищ та облікових карток додаються. Технічний стан та рекомендації щодо приведення у придатний до використання стан захисних споруд цивільного захисту № 15465, № 15464, 15473, 15481 відображено в актах перевірки технічного стану сховищ (додаються). Відділ з питань НС та ЦЗН Павлоградської міської ради не має повноважень виносити приписи. Притягнення відповідальних осіб за технічний стан сховищ №15465, №15464, №15473, №15481 до адміністративної відповідальності не здійснювалося. Звернень до Павлоградської міської ради стосовно неможливості використання сховищ №15465, №15464, №15473, №15481 через їх невідповідний технічний стан, або відсутності доступу до них, починаючи з 24.02.2022 року по теперішній час, не надходило. Заходи цивільно-правового характеру щодо усунення виявлених під час обстежень порушень та приведення сховища №15488 до придатного до використання стану Павлоградською міською радою не проводилися.

Відповідно до листа Павлоградського районного управління Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 14.10.2022 року № /4931, споруда цивільного захисту - сховище №15464, розташоване за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/102а, перебуває у державній власності. Балансоутримувачем є ПМЗ ДП «ВО ПМЗ імені О.М. Макарова»

17 жовтня 2022 року Головне управління ДСНС у Дніпропетровській області листом № 7919-22 повідомило керівника прокуратури про те, що:

- сховище № 15465, III класу, місткістю 800 чол., розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/3/1, державної форми власності (Державне космічне агенство України), балансоутримувач Павлоградський механічний завод ДП «ВО Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», згідно акта оцінки стану готовності від 01.07.2022 р., обмежено готове до використання за призначенням;

- сховище № 15464, III класу, місткістю 1000 чол., розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/102а, державної форми власності (Державне космічне агенство України), балансоутримувач Павлоградський механічний завод ДП «ВО Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», згідно акта оцінки стану готовності від 01.07.2022 р., не готове до використання за призначенням;

- сховище № 15473, III класу, місткістю 300 чол., розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/115, державної форми власності (Державне космічне агенство України), балансоутримувач Павлоградський механічний завод ДП «ВО Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», згідно акта оцінки стану готовності від 01.07.2022 р., не готове до використання за призначенням;

- сховище № 15481, III класу, місткістю 900 чол., розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/55, державної форми власності (Державне космічне агенство України), балансоутримувач Павлоградський механічний завод ДП «ВО Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», згідно акта оцінки стану готовності від 01.07.2022 р., не готове до використання за призначенням;

27 жовтня 2022 року листом № 10-12-03573 Фонд державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській області, повідомив позивача про те, що згідно даних інформаційно-пошукової підсистеми «Майно, що не увійшло до статутних капіталів господарських товариств, створених у процесі приватизації, обліковується господарськими організаціями або залишилось після ліквідації підприємств та організацій» інформаційно-пошукової системи «Етап», що веде Регіональне відділення, захисні споруди цивільного захисту, а саме: №15465 за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/3/1; №15464 за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/102а; №15473 за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/115; №15481 за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова 10/55; не значаться.

Відповідно до акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища від 01.05.2023 року №15464, встановлені такі недоліки:

загальний стан захисної споруди аварійний, непрацездатний;

- санітарний стан незадовільний;

- входи та аварійні виходи не обладнано засобами доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;

- в наявності 8 захисно-герметичних воріт, дверей, ставень, механізмів задраювання, які зачиняються та відчиняються із зусиллям, гума не зафарбована, втратила придатність, вкриті корозією, підставки для розвантаження відсутні, захисних екранів немає;

- противовибухові пристрої із слідами корозії; - повітропроводи частково зруйновані, пошкоджені корозією;

- протипилові фільтри з ознаками корозії, не працездатні;

- фільтри-поглиначі з ознаками корозії та пошкоджені, відслужили встановлений термін; - система водопостачання не справна;

- запірна арматура потребує обслуговування;

- водопровідні труби не пофарбовано; - санвузол в неробочому стані, душові прилади відсутні, стан приміщення з ознаками підтоплення;

- система оповіщення відсутня; - схеми евакуації немає;

- плану приведення споруди у готовність немає;

- привести захисну споруду у готовність до використання за призначенням упродовж 12 годин неможливо.

Висновок про можливість використання об`єкта для укриття населення: не придатний.

13 червня 2023 року керівник прокуратури звернувся із листом № 04/63-2886ВИХ-23 до начальника Павлоградського районного управління Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, в якому просив надати інформацію щодо:

- технічного стану споруд цивільного захисту - сховища №15465, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/3/1, №15464, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова , 10/102а, №15473, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/115, №15481, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/55, які перебувають на балансі ПМЗ ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», надавши копії актів перевірки їх технічного стану вказаних сховищ за 2023 рік, винесених приписів щодо усунення виявлених порушень, актів перевірки виконання приписів щодо приведення вказаного сховища у придатний до використання стан, листувань з цього питання з власником, балансоутримувачем та іншими уповноваженими органами тощо, надавши копії відповідних листів за 2023 рік;

- притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховищ №№15465, №15464, №15473, №15481, до адміністративної відповідальності за невиконання приписів щодо усунення порушень та приведення до придатного стану вказаного сховища, надавши копії відповідних протоколів та результат їх розгляду;

- вжиття заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд цивільного захисту - сховищ №№15465, №15464, №15473, №15481, виявлених під час обстеження порушень та приведення їх до придатного до використання стану, надавши копії відповідних підтверджуючих документів;

- листувань з власником або балансоутримувачем з питань передачі та утримання вищевказаних споруд цивільного захисту населення, їх технічного стану та повернення, надавши копії таких листів.

13 червня 2023 року позивач звернувся до Павлоградського міського голови із листом №04/63-2889ВИХ-23, в якому просив надати інформацію щодо:

- технічного стану споруд цивільного захисту - сховища №15465, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/3/1, №15464, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова , 10/102а, №15473, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/115, №15481, розташоване за адресою: м. Павлоград, вул. Корольова, 10/55, які перебувають на балансі ПМЗ ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова», надавши копії актів перевірки їх технічного стану вказаних сховищ за 2023 рік, винесених приписів щодо усунення виявлених порушень, актів перевірки виконання приписів щодо приведення вказаного сховища у придатний до використання стан, листувань з цього питання з власником, балансоутримувачем та іншими уповноваженими органами тощо, надавши копії відповідних листів за 2023 рік;

- притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховищ №№15465, №15464, №15473, №15481, до адміністративної відповідальності за невиконання приписів щодо усунення порушень та приведення до придатного стану вказаного сховища, надавши копії відповідних протоколів та результат їх розгляду;

- вжиття Павлоградською міською радою або її виконавчими органами заходів цивільно-правового характеру щодо усунення власником або балансоутримувачем споруд цивільного захисту - сховищ №№15465, №15464, №15473, №15481, виявлених під час обстеження порушень та приведення їх до придатного до використання стану, надавши копії відповідних підтверджуючих документів;

- листувань з власником або балансоутримувачем з питань передачі та утримання вищевказаних споруд цивільного захисту населення, їх технічного стану та повернення, надавши копії таких листів.

Листом від 16.06.2023 року № /4931, ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області на лист від 13.06.2023 року № 04/63-2886ВИХ-23 Павлоградське районне управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області надало інформацію щодо захисних споруд цивільного захисту № 15464 (м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/102А), №15465 (м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/3/1), № 15473 (м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/115), №15481 (м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/55).

Листом від 20.06.2023 року №241 відділ цивільного захисту та оборонної роботи Павлоградської міської ради повідомило стосовно захисних споруд цивільного захисту №15464, розташованої за адресою м. Павлоград, вул. Корольова Сергія, 10/102а, наступне:

- вищезазначені сховища перебувають на балансі Павлоградського механічного заводу ДП «Виробниче обєднання південний машинобудівний завод ім.. О.М. Макарова»;

- стан готовності захисних споруд цивільного захисту відповідно до Актів стану готовності від 01.05.2023 року оцінений як: сховище №15465 - обмежено готове до використання; сховища №15464, №15473, №15481 - не готові до використання;

- згідно з Актами оперативного огляду об`єктів (будівлі, споруди, приміщення) щодо можливості їх використання для укриття населення: сховища №15465 визначені як придатні для укриття населення; сховища №15464, №15473, №15481 визначені як не придатні для укриття населення;

- відділ з питань НС та ЦЗН Павлоградської міської ради не видавав приписів щодо приведення сховищ №15464, №15473, №15481 у придатний до використання стан, в зв`язку з відсутністю таких повноважень;

- притягнення осіб, відповідальних за технічний стан сховиш №15464, №15473, №15481, до адміністративної відповідальності за невиконання приписів щодо усунення порушень та приведення сховищ до придатного стану, не здійснювалося;

- заходи цивільно-правового характеру щодо усунення виявлених під час обстежень порушень та приведення сховищ №15464, №15473, №15481 до придатного до використання стану Павлоградською міською радою не проводилися.

20 червня 2023 року позивач звернувся до Головного управління ДСНС із листом №04/63-2992ВИХ-23, в якому просив надати інформацію щодо:

- вжиття Головним управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області заходів цивільно-правового характеру щодо усунення Павлоградським механічним заводом ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. А.М. Макарова», яке є балансоутримувачем споруд цивільного захисту - сховищ 15465, 15464, 15473 та 15481, виявлених під час оцінки стану готовності зазначених захисних споруд порушень та приведення їх до готового для використання за призначенням стану, надавши копії відповідних підтверджуючих документів;

- листувань з Павлоградським механічним заводом ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. А.М. Макарова» з питань передачі та утримання вищевказаних споруд цивільного захисту населення, їх технічного стану та приведення до готового для використання за призначенням стану, надавши копії таких листів.

Листом від 03.07.2023 року № 4901-5612/4914, ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що відповідно до вимог пункту 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставою для звернення з позовом до адміністративного суду є акт складений за результатами здійснення заходу державного нагляду (контролю), в ході якого виявлено порушення вимог законодавства. Головне управління не вживало заходів претензійно-позовного характеру про зобов`язання приведення захисної споруди у стан готовності, у зв`язку із відсутністю законних підстав на подачу такої позовної заяви до адміністративного суду.

17 липня 2023 року Павлоградським механічним заводом ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» видано наказ № 1-176 «Про організацію пропускного режиму в період військового стану», згідно з яким наказано здійснювати пропускний режим в особливий період на підставі вимог інструкції «Про пропускний режим на державному підприємстві «Виробничого об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» павлоградський механічний завод», що охороняється в/ч 3024 інв.54 дск, обліковий № 113дск від 18.10.2018 р.

Згідно з довідкою від 17.08.2023 р. № 451/257 станом на 17.08.2023 р. чисельність працівників, які працюють на Павлоградському механічному заводі ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» становить 517 осіб.

14 серпня 2023 року позивачем в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» здійснило повідомлення Головному управлінню ДСНС у Дніпропетровській області та Відділу цивільного захисту та оборонної роботи Павлоградської міської ради, про пред`явлення Павлоградською окружною прокуратурою адміністративного позову в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області та відділу цивільного захисту та оборонної роботи Павлоградської міської ради до Павлоградського механічного заводу Державного підприємства «Виробниче об`єднання південний машинобудівний завод імені О.М. Макарова» про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання привести захисну споруду цивільного захисту - сховища №15464, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Сергія Корольова, 10/102а, у належний технічний стан та готовність до укриття населення.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Тобто, Конституція України визначає дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: доведення, що обставини звернення є виключним випадком і здійснення представництва в порядку, визначеному законом.

За приписами частини першої статті 2 Закону України Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон №1697-VII) на прокуратуру покладаються такі функції: 1) підтримання державного обвинувачення в суді; 2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України; 3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; 4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Статтею 23 Закону №1697-VII врегульоване питання представництва інтересів громадянина або держави в суді, відповідно до частини першої цієї статті представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Частиною четвертою статті 23 Закону №1697-VII встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Відповідно до частини шостої статті 23 Закону №1697-VII під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Частиною першою статті 24 Закону №1697-VII визначено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 5 КАС України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

За приписами частин третьою п`ятою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (далі КЦЗ, застосовується судом в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 65 КЦЗ центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) щодо суб`єктів господарювання (пункт 2).

За змістом частини другої статті 65 КЦЗ у суб`єктів господарювання приватної форми власності органи державного нагляду у сфері цивільного захисту контролюють виконання заходів щодо захисту населення та працівників на випадок надзвичайної ситуації, а також вирішення питань техногенної та пожежної безпеки, що стосуються прав та інтересів інших юридичних осіб і громадян.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ч. 1).

Статтею 68 КЦЗ встановлені санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, за приписами якої посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом (частина перша).

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина друга).

Частиною першою статті 69 КЦЗ передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови:

1) з питань пожежної безпеки у разі:

а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами;

б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

в) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від вимог, визначених нормативно-правовими актами або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

2) з питань техногенної безпеки у разі:

а) невиконання вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів з питань техногенної безпеки;

б) відсутності організаційно-розпорядчих документів щодо здійснення заходів з питань техногенної безпеки, які передбачені для суб`єкта господарювання;

в) непроведення в установленому порядку навчання персоналу суб`єкта господарювання діям у разі виникнення аварійних ситуацій та аварій;

г) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу надзвичайних ситуацій;

ґ) непроведення ідентифікації та паспортизації потенційно небезпечного об`єкта;

д) відсутності декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки;

е) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

є) невідповідності кількості промислових засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатності або відсутності, а також у разі порушення порядку зберігання таких засобів;

ж) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

з) відсутності плану локалізації і ліквідації наслідків аварій на об`єкті підвищеної небезпеки, а також відсутності розроблених відповідно до цього плану спеціальних заходів протиаварійного захисту;

и) відсутності об`єктових матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій або невідповідності їх затвердженим номенклатурам та обсягам;

і) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

ї) відсутності або несправності на об`єкті підвищеної небезпеки автоматизованої системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення;

й) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

к) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

л) неготовності осіб, які обслуговують потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки, а також осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації та ліквідації наслідків аварій до дій із запобігання та ліквідації наслідків надзвичайної ситуації;

м) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки угоди про страхування цивільної відповідальності суб`єктів господарювання за шкоду, яку може бути заподіяно третім особам та їхньому майну, іншим юридичним особам унаслідок надзвичайної ситуації, що спричинена пожежею, аварією, катастрофою або небезпечною подією;

н) порушення правил транспортування небезпечних речовин трубопровідним транспортом та порядку їх перевезення транспортними засобами;

о) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Наведені приписи законодавства вказують на те, що прокуратура з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі № 826/13768/16, однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави є наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року в справі №240/401/19 відступив від раніше викладених висновків щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з позовом в інтересах держави, зазначивши таке.

…виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99).

Ці висновки Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене цим Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, застосованого у статті 23 Закону України Про прокуратуру.

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація поняття інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Громада володіє деякими ознаками суб`єкта публічно-правових відносин, яка може мати власні (публічні) інтереси, що є відмінними від інтересів конкретної (приватної) особи. При цьому, Основним Законом України (статті 13, 23, 41, 43, 89 та 95) передбачено, що суспільні (публічні) інтереси підлягають самостійному захисту, а також обов`язковому врахуванню при прийнятті найважливіших рішень на рівні держави або відповідної територіальної громади.

Хоча у Конституції України не йдеться про захист прокурором інтересів суспільства, але інтерес держави є насамперед інтересом більшості членів суспільства, якому вона служить. Отже, інтерес держави охоплює суспільні (публічні) інтереси. Тому прокурор може захищати і суспільні інтереси, зокрема, громад з тих самих підстав, що й інтереси держави. Відтак, звернення прокурора з позовом в інтересах держави охоплює, у тому числі, й захист інтересів громади..

У цій справі, позивач в адміністративному позові зазначив, що у прокурора є обґрунтовані підстави для пред`явлення позовної заяви в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Дніпропетровській області та відділу цивільного захисту та оборонної роботи Павлоградської міської ради, у зв`язку із не вжиттям останнім, як спеціально уповноваженим органом у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, заходів, спрямованих на зобов`язання відповідача з приведення захисної споруди (укриття) у стан, придатний для використання споруди за призначенням для захисту населення.

Так, п.1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16.12.2015 Про затвердження Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Одними із основних завдань ДСНС є реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до покладених завдань ДСНС здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту. ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Пунктом 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС №3 від 04.02.2013 (у редакції наказу ДСНС №661 від 12.11.2018), встановлено, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (скорочена назва ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області) є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Також відповідно до пункту 3 цього Положення основними завданнями Головного управління на відповідній території є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб та здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 5 п. 4 цього ж Положення Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території здійснює повноваження постійно діючого органу управління цивільного захисту у складі територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту. Бере участь у заходах щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку (у тому числі з використанням спеціального програмного забезпечення), забезпечує разом з місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням, проведення їх інвентаризації.

Також п.п.35 п.4 Положення визначено, що ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області уповноважено складати акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Також згідно положень п.12 Розділу Утримання фонду захисних споруд Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 138 від 10.03.2017 Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями.

Згідно зі ст.28 Закону України Про центральні органи виконавчої влади, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

При цьому звернення органів місцевого самоврядування до адміністративного суду з позовами щодо зобов`язання балансоутримувачів привести у належний стан, придатний до використання за призначенням, захисних споруд, чинним законодавством не передбачено.

Повноваження щодо здійснення захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки покладено на органи ДСНС, спосіб реалізації яких визначений законом - КЦЗ, приписами якого передбачено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств.

Крім того, до повноважень ДСНС належить видання розпорядчих документів (приписів, розпоряджень, постанов) підконтрольним суб`єктам господарювання (як в цьому випадку).

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту від 21.04.2021 № 2228-IX із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Поряд із цим, вказаним Законом від 21.04.2021 року № 2228-IX Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, згідно із пунктами 16, 48, 51 якою такий суб`єкт владних повноважень:

-реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд (пункт 16);

-звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 48);

-перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти (пункт 51).

Застосування заходів реагування, визначених статтею 68 КЦЗ, - це установлений законом спосіб спонукання відповідних суб`єктів господарювання усунути виявлені органами ДСНС порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Надання органам ДСНС права звернення до адміністративного суду лише з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання свідчить про виключність судового способу захисту цих суспільних інтересів у випадку створення загрози життю та/або здоров`ю людей, з боку уповноваженого органу.

В інших випадках передбачено застосування заходів адміністративного примусу.

В приведеній вище постанові від 29 листопада 2022 року у справі № 240/401/19 Верховним Судом також зроблено такий правовий висновок:

З огляду на вищезазначене, положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону України Про прокуратуру щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так:

- прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку;

- прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі (як от у Кабінету Міністрів України), не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду;

- у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено..

В цьому випадку дійсно, звернення ДСНС з іншим позовом, ніж про застосування заходів реагування, передбачених статтею 68 КЦЗ, чинним законодавством не передбачено.

Разом з тим, враховуючи висновки Верховного Суду, викладені в справі №240/401/19, стосовно того, що прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом, а також, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як захист життя та здоров`я людей у період збройної агресії проти України, тому суд доходить до висновку, що за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з таким позовом (зобов`язання балансоутримувача привести у стан готовності захисну споруду) до суду, прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України Про прокуратуру.

Отже, враховуючи, що питання утримання захисної споруди у готовому до використання стані відповідає інтересам суспільства і держави та має виключне значення для забезпечення захисту мирного населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей, для збереження їх життя та здоров`я під час військової агресії, а отримана прокурором під час листування інформація свідчила про наявність ознак порушення законодавства, суд доходить висновку про доведеність підстав для звернення прокурора з цим позовом, а доводи відповідача про відсутність у прокурора повноважень на звернення до суду з цим позовом спростовані приведеними вище висновками суду.

З огляду на те, що у даному випадку судом встановлено наявність у прокурора, як у суб`єкта владних повноважень, права звернення до суду з цим позовом відповідно до ст.23 Закону України Про прокуратуру, то Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний Машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» в особі відокремлюй підрозділу Павлоградський механічний завод Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод імені О.М. Макарова» у розумінні приписів п.5 ч.5 ст.46 КАС України може бути відповідачем у такій справі, тим більше, з огляду на встановлення судом та не заперечення відповідачем того факту, що саме він є балансоутримувачем захисної споруди, щодо утримання в належному та придатному до використання за призначенням стані сховища.

Вирішуючи по суті позовні вимоги, суд виходить з такого.

Приписами ч.1 ст.20 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до завдань та обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту, серед інших, належить організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; планування та організація роботи з дообладнання або спорудження в особливий період підвальних та інших заглиблених приміщень для укриття населення; організація обліку фонду захисних споруд; здійснення контролю за утриманням та станом їх готовності; проведення їх технічної інвентаризації, тощо.

Згідно з ч.1 ст.32 Кодексу цивільного захисту України сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів.

Положеннями ч.4 ст.32 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що для вирішення питань щодо укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд.

Згідно з ч.5 ст.32 Кодексу цивільного захисту України порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

Частиною 7 статті 32 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

За правилами ч.8 ст.32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку, визначений Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 (далі Порядок №138).

Відповідно до п.4 Порядку №138 фонд захисних споруд створюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, районними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання відповідно до Кодексу цивільного захисту України.

Пунктом 9 Порядку №138 встановлено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. У разі використання однієї захисної споруди кількома суб`єктами господарювання вони беруть участь в її утриманні відповідно до договорів, укладених з балансоутримувачем захисної споруди.

Згідно з пунктом 10 Порядку №138 балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме:

не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;

не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Положеннями пункту 11 Порядку №138 визначено, що вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

Згідно з п.12 Порядку №138 здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями.

За приписами пункту 1 Розділу ІІ Загальні вимоги до утримання та експлуатації фонду захисних споруд Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 р. № 579 Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту, споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Положеннями пункту 7 Розділу ІІ Вимог визначено, що споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами.

Положеннями Підрозділу 2 Оцінка стану готовності захисних споруд до використання за призначенням Розділу VІ Організація заходів з утримання, експлуатації та обслуговування захисних споруд Вимог визначено, що для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням. Крім того, оцінка стану готовності здійснюється в таких випадках: у разі проведення технічної інвентаризації захисної споруди як об`єкта нерухомого майна; у разі підготовки пропозицій щодо подальшого використання захисної споруди; після пожеж, аварій, катастроф та інших надзвичайних ситуацій, що могли негативно вплинути на технічний стан захисної споруди; у разі здійснення ДСНС заходів державного нагляду (контролю) за станом готовності захисних споруд відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з підпунктом 4 пункту 2 Розділу VI Вимог за результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 Розділу VI Вимог про результати щорічних оцінок стану готовності, здійснених без залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС, балансоутримувачі інформують вищезазначені органи і підрозділи з наданням копій актів, складених за їх результатами.

Підпункт 9 пункту 2 Розділу VI Вимог передбачає, що за результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням. Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог. У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням.

Відповідно до пункту 6 Розділу VIII Вимог балансоутримувач відповідно до норм цих Вимог забезпечує утримання, контроль за станом, проведення перевірок, технічного обслуговування, поточних та капітальних ремонтів конструктивних елементів, спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисних споруд під час усього періоду використання сховищ у режимі ПРУ.

Отже, з аналізу вищенаведених норм чинного законодавства вбачається, що утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням покладається на суб`єктів господарювання, на балансі яких вони перебувають, за рахунок власних коштів, що передбачено Кодексом цивільного захисту України та Порядком №138.

Разом із цим, суд зазначає, що Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018року № 579, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.07.2018 р. за № 881/32333, затверджено «Вимоги щодо визначення критеріїв неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, оформлення документів, що підтверджують таку неможливість».

Пунктом 4 зазначених Вимог встановлено, що за неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд рішення щодо виключення за погодженням із ДСНС захисних споруд із фонду таких споруд уповноваженими на це органами може бути прийнято в разі:

- набуття захисними спорудами, будівлями і спорудами, до складу яких входять захисні споруди (для вбудованих захисних споруд), аварійного стану та технічної неможливості або економічної недоцільності їх відновлення;

- технічної неможливості або економічної недоцільності збереження захисних споруд під час будівництва (нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції, реставрації);

- постійного затоплення (підтоплення) захисних споруд грунтовими чи паводковими водами і технічної неможливості або економічної недоцільності проведення заходів із водозниження (водовідведення) та/або відновлення гідроізоляції захисних споруд;

- фізичної ліквідації гірничих або шахтних виробок, виведення з експлуатації їх окремих ділянок, у яких розміщено захисні споруди;

- передання в установленому порядку територій, на яких розміщено захисні споруди, для видобутку корисних копалин загальнодержавного значення відкритим (кар`єрним) способом і відсутності потреби в таких захисних спорудах;

- за судовим рішенням, що набрало законної сили;

- встановлення під час проведення технічної інвентаризації факту відсутності як об`єктів нерухомого майна захисних споруд або будівель і споруд, до складу яких вони входили, через їх руйнування (знесення);

- ліквідації цілісного майнового комплексу, до складу якого входять захисні споруди, під його демонтаж (розбирання) під час реалізації майна ліквідованих суб`єктів господарювання;

- відсутності потреби в захисних спорудах через неможливість їх використання для укриття будь-яких категорій населення в разі відсутності або ліквідації балансоутримувачів і відсутності інших суб`єктів господарювання та населення на території в межах радіусів збору навколо таких захисних споруд, визначених відповідно до будівельних норм, а також відсутності намірів забудови відповідних територій згідно з належним чином затвердженою містобудівною документацією.

Отже, чинним законодавством прямо передбачена можливість виключення із фонду захисних споруд у разі постійного затоплення (підтоплення) їх ґрунтовими водами та технічної неможливості або економічної недоцільності проведення заходів із водозниження (водовідведення) та/або відновлення гідроізоляції захисних споруд.

Як встановлено, 19.01.2015 р. відомчою інвентаризаційною комісією затверджено акт про недоцільність проведення технічної інвентаризації захисної споруди цивільного захисту сховища № 15464. Висновки комісії: захисна споруда повністю втратила властивості з прямого призначення. Пропозиції комісії: технічну інвентаризацію проводити недоцільно, клопотати перед ДСНС України щодо знаття з обліку споруди.

У зазначеному акті (пункт 3) також зафіксовано, що захисна споруда є на обліку, але фактично втратила статус захисної споруди з причин затоплення грунтовими водами. Грунтовими водами пошкоджене все обладнання дизельної електростанції, обладнання системи повітропостачання, шафи, нари та інше, а також долівка і стіни. Внаслідок затоплення захисна споруда втратила герметичність та функціональну придатність і не може використовуватись за прямим призначенням. Той чинник, що захисна споруда є вбудованою в адміністративний корпус, унеможливлює її відбудову.

Також, згідно з актом перевірки (спеціального огляду) захисної споруди цивільної оборони № 15464 від 05.09.2018 р. сховище оцінюється, як не готове. З метою приведення сховища № 15464 у готовність до використання за призначенням виконати: оцінити можливість приведення сховища у працездатний стан і прийняти рішення про проведення капітального ремонту (з встановлення джерела фінансування), або знання його з обліку.

У вказаному акті (пункти 3, 15) вказано, що загальний стан приміщення є таким: сирість, стіни, підлога постраждалі від вологості, приміщення сховища у незадовільному стані. Шкідлива дія вод (грунтових, поверхневих), стіни постраждали від вологості, просочування грунтових вод, стан гідроізоляції порушений.

Як вбачається з акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища № 15464 від 02.09.2019 р. сховище оцінюється, як не готове до використання за призначенням. Захисна споруда підлягає виключенню з фонду захисних споруд. Рекомендації щодо приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням: приведення у готовність до використання за призначенням технічно неможливо та економічно недоцільно. Пропозиції: клопотати перед ДСНС щодо зняття з обліку захисну споруду.

У вказаному акті (пункт 2) також зафіксовано, що загальний технічний стан захисної споруди: аварійний, непрацездатний. У результаті тривалого впливу грунтових вод уся мережа трубопроводів - водопровідна, протипожежна і господарська (довжиною більше 200 метрів), а також насоси, запірна арматура знищені корозією. Крани, засувки, вентилі не працюють. Дерев`яні конструкції лиштви, лутки, дверне міжкімнатне полотно повністю розсипалося. Електричні мережі усередині споруди і групова освітлювальна мережа має чисельні розриви та порушення цілісності ізоляції та повністю непридатні для експлуатації, ремонту не підлягає. Повітропроводи місцями обірвані, вражені корозією. Санітраний стан незадовільний. Стіни і стеля покриті цвіллю і грибком. Агресивність грунтових вод призвела до часткового руйнування бетону, а також тріщин, розшарувань і інших дефектів в огороджувальних (будівельних) конструкціях. На підлозі є стирання і руйнування поверхневого шару бетону, тріщини і вибоїни. Стіни і підлога, внаслідок дії грунтових вод, втратили герметичність та проекту несучу здатність. Баки для води внаслідок тривалої дії вологості вражені грибковою корозією і не придатні для використання за призначенням. Загальний стан приміщень: сирі, захаращені, з ознаками затоплення.

Як вбачається з акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища № 15464 від 03.09.2020 р., сховище оцінюється, як не готове до використання за призначенням. Спеціальний висновок: розглянути можливість виключення захисної споруди за погодженням з ДСНС з фонду захисних споруд. Рекомендації щодо приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням: приведення у готовність до використання за призначенням технічно неможливо та економічно недоцільно. Пропозиції: вивести з експлуатації та розглянути можливість виключення з фонду захисних споруд.

У зазначеному акті (пункт 2) також зафіксовано, що загальний технічний стан споруди аварійний, непрацездатний, санітарний стан незадовільний, загальний стан приміщень: сирі, з ознаками підтоплення (затоплення).

Відповідно до акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища № 15464 від 09.08.2021 р. сховище оцінюється, як не готове до використання за призначенням.

У зазначеному акті (пункт 2) також зафіксовано, що загальний технічний стан споруди аварійний, непрацездатний, санітарний стан незадовільний, загальний стан приміщень: сирі, з ознаками підтоплення (затоплення).

Згідно з актом оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища № 15464 від 01.07.2022 р. сховище оцінюється, як не готове до використання за призначенням.

У зазначеному акті (пункт 2) також зафіксовано, що загальний технічний стан споруди аварійний, непрацездатний, санітарний стан незадовільний, загальний стан приміщень: сирі, з ознаками підтоплення (затоплення).

Відповідно до акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища від 01.05.2023 року №15464, встановлені такі недоліки:

загальний стан захисної споруди аварійний, непрацездатний;

- санітарний стан незадовільний;

- входи та аварійні виходи не обладнано засобами доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;

- в наявності 8 захисно-герметичних воріт, дверей, ставень, механізмів задраювання, які зачиняються та відчиняються із зусиллям, гума не зафарбована, втратила придатність, вкриті корозією, підставки для розвантаження відсутні, захисних екранів немає;

- противовибухові пристрої із слідами корозії; - повітропроводи частково зруйновані, пошкоджені корозією;

- протипилові фільтри з ознаками корозії, не працездатні;

- фільтри-поглиначі з ознаками корозії та пошкоджені, відслужили встановлений термін; - система водопостачання не справна;

- запірна арматура потребує обслуговування;

- водопровідні труби не пофарбовано; - санвузол в неробочому стані, душові прилади відсутні, стан приміщення з ознаками підтоплення;

- система оповіщення відсутня; - схеми евакуації немає;

- плану приведення споруди у готовність немає;

- привести захисну споруду у готовність до використання за призначенням упродовж 12 годин неможливо.

Висновок про можливість використання об`єкта для укриття населення: не придатний.

Відповідач, враховуючи втрату фактичну втрату статусу захисної споруди з причини затоплення грунтовими водами та висновки міжвідомчої комісії щодо недоцільності проведення інвентаризації з рекомендацією клопотати перед ДСНС щодо знання споруди з обліку, зверталась до начальника відділу з питань НС та ЦЗ населення з відповідним листом (від 30-15/ГЗ від 10.02.2015 р.), голови ДКА України (вих. 47-15/ГЗ від 30.03.2015 р.) та першого заступника голови ДКА України (вих. ГЗ/122-16 від 140.03.2015 р.) та відповідними актами, відтак зробив залежні від нього дії щодо знання сопруди з обліку, проте споруда не занта з обліку.

Проте, вказана обставина не спростовує такого факту, що споруда інв. №15464 затоплена грунтовими водами, втратила властивості прямого призначення, її відновлення неможливе та є економічно недоцільним.

Отже, встановлені у цій справі обставини свідчать про те, що споруда інв. №15464 взагалі не підлягає відновленню, так як ще з 2015 року затоплена грунтовими водами, що підтверджується як Актами оцінки стану готовності за 2015-2023 роки. Крім того, відомча інвентаризаційна комісія Державного космічного агентства України ще у січні 2015 року Актом визначила недоцільність проведення технічної інвентаризації та необхідність зняття з обліку захисної споруди інв. №15464. Отже, внаслідок тривалого затоплення грунтовими водами, захисна споруда повністю втратила властивості прямого призначення, її відновлення неможливе та є економічно недоцільним в період воєнного стану, коли всі трудові та матеріальні ресурси підприємства направлені на виконання державного оборонного замовлення.

Суд доходить висновку, що відповідачем не було допущено протиправної бездіяльності, а отже позовні вимоги є необгрунтованими.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позов необґрунтований та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 КАС України суд

вирішив:

У задоволенні позову Павлоградської окружної прокуратури (вул.Світличної Ганни 64а, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51400, код ЄДРПОУ ) до Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний Машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» в особі відокремленого підрозділу Павлоградський механічний завод Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод імені О.М. Макарова» (Україна, 51413, Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Корольова Сергія, будинок 10, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Савченко