Справа № 160/1106/24
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2024 рокуСправа №160/1106/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
11.01.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» до Національної поліції України, в якому позивач просить суд:
- зобов`язати Національну поліцію України надати інформацію на запит Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» від 17.08.2023 за вих. № 1244.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем направлено запит до Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України з проханням надати інформацію. Проте, у відповідь на звернення відповідачем 22.08.2023 надано лист №2192/25/7-2023 про відмову у наданні інформації, оскільки між сторонами договір не укладався та Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» не є професійною спілкою поліції в розумінні приписів частини 11 статті 62 та частин 1, 2 статті 104 Закону України «Про Національну поліцію». Позивач наголошує на тому, що відповідачем було порушено приписи Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії», оскільки профспілки, їх об`єднання мають право одержувати безоплатно інформацію від роботодавців або їх об`єднань, державних органів місцевого самоврядування з питань, що стосуються трудових і соціально економічних прав та законних інтересів своїх членів, а також інформацію про результати господарської діяльності підприємств, установ або організацій не пізніше п`ятиденного терміну зі звернення. Позивач вважає, що така позиція відповідача є протиправною, у зв`язку з чим, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
17.08.2023 за ініціативою голови ОСОБА_1 , Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» звернулась до Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України з запитом за вих. №1291, в якому просила надати інформацію щодо того, чи мав право начальник управління/відділу органів Національної поліції України до початку військової агресії російської федерації проти України, тобто до 24.02.2022 в порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Кодексу Законів про працю, ставити поліцейського в добовий наряд, беззмінно на строк більше однієї доби, тобто на дві/три доби, або тиждень безперервно.
Листом «Про надання інформації» від 22.08.2023 Департаментом організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції реагування зазначено, що запитувану інформацію надати неможливо.
При вирішені спору суд виходить із того, що частиною 3 статті 36 Конституції України визначено, що громадяни мають право на участь у професійних спілках з метою захисту своїх трудових і соціально-економічних прав та інтересів. Професійні спілки є громадськими організаціями, що об`єднують громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної діяльності. Професійні спілки утворюються без попереднього дозволу на основі вільного вибору їх членів. Усі професійні спілки мають рівні права. Обмеження щодо членства у професійних спілках встановлюються виключно цією Конституцією і законами України.
Відповідно до статті 13 Закону № 1045-XIV держава забезпечує реалізацію права громадян на об`єднання у професійні спілки та додержання прав і інтересів профспілок. Держава визнає профспілки повноважними представниками працівників і захисниками їх трудових, соціально-економічних прав та інтересів, співпрацює з профспілками в їх реалізації, сприяє профспілкам у встановленні ділових партнерських взаємовідносин з роботодавцями та їх об`єднаннями.
За визначенням, наведеним в ст. 1 Закону № 1045-XIV, професійна спілка (профспілка) добровільна неприбуткова громадянська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання).
Первинна організація профспілки добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному навчальному закладі.
Член профспілки особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески.
Відповідно до ст. 7 Закону № 1045-XIV членами профспілок можуть бути особи, які працюють на підприємстві, в установі або організації незалежно від форм власності і видів господарювання, у фізичної особи, яка використовує найману працю, особи, які забезпечують себе роботою самостійно, особи, які навчаються в навчальному закладі.
Громадяни України вільно обирають профспілку, до якої вони бажають вступити. Підставою для вступу до профспілки є заява громадянина (працівника), подана в первинну організацію профспілки. При створенні профспілки прийом до неї здійснюється установчими зборами.
За приписами ч. 1 ст. 2 Закону № 1045-XIV професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону № 1045-XIV профспілки, їх об`єднання здійснюють представництво і захист трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілок в державних органах та органах місцевого самоврядування, у відносинах з роботодавцями, а також з іншими об`єднаннями громадян.
Представництво інтересів членів профспілки у взаємовідносинах з роботодавцями, державними органами та органами місцевого самоврядування здійснюється на основі системи колективних договорів та угод, а також відповідно до законодавства (ч. 5 ст. 19 Закону № 1045-XIV).
Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону № 1045-XIV для представництва і здійснення захисту прав та інтересів членів профспілок на відповідному рівні договірного регулювання трудових і соціально-економічних відносин профспілки, організації профспілок можуть мати статус первинних, місцевих, обласних, регіональних, республіканських, всеукраїнських.
Статус первинних мають профспілки чи організації профспілки, які діють на підприємстві, в установі, організації, навчальному закладі або об`єднують членів профспілки, які забезпечують себе роботою самостійно чи працюють на різних підприємствах, в установах, організаціях або у фізичних осіб (ч. 2 ст. 11 Закону № 1045-XIV).
За змістом ч. 1 ст. 14 Закону № 1045-XIV профспілки діють відповідно до законодавства та своїх статутів.
Статтею 3 Закону № 1045-XIV визначено сферу дії цього закону та встановлено, що його дія поширюється на діяльність профспілок, їх організацій, об`єднань профспілок, профспілкових органів і на профспілкових представників у межах їх повноважень, на роботодавців, їх об`єднання, а також на державні органи та органи місцевого самоврядування.
Особливості застосування цього Закону у Збройних Силах України (для військовослужбовців), Національній поліції, Державній кримінально-виконавчій службі України, Службі безпеки України, Службі зовнішньої розвідки України встановлюються відповідними законами.
Частиною 11 статті 62 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що в органах (закладах, установах) поліції з метою захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів поліцейських відповідно до вимог законодавства можуть утворюватися професійні спілки. Обмеження прав професійних спілок поліцейських порівняно з іншими професійними спілками не допускається.
Одночасно частинами 1, 2 статті 104 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що для захисту своїх прав та законних інтересів працівники поліції можуть утворювати професійні об`єднання та професійні спілки відповідно до Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».
Професійні спілки поліції здійснюють свої повноваження із урахуванням обмежень, що накладаються на працівників поліції цим Законом. Професійним спілкам працівників поліції та їх членам заборонено організовувати страйки або брати в них участь.
Положеннями Статуту Первинної професійної спілки Правозахисники країни, затвердженого загальними зборами засновників Первинної професійної спілки Правозахисники країни (протокол від 27.02.2017 року №27/02-17), профспілка є первинною добровільною неприбутковою організацією, створеною за територіальною та галузевою ознаками, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їхньої професійної діяльності, трудової діяльності та навчання з метою представництва, реалізації та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів Профспілки.
За положеннями п. п. 3.1, 3.2, 3.3 статуту членство в профспілці є добровільним. Вступ до профспілки та вихід з неї проводиться в індивідуальному порядку за особистою письмовою заявою до голови профспілки.
Членами Профспілки можуть бути працівники, науковці та приватні особи що забезпечують себе роботою самостійно в області права, в тому числі, але не виключно працівники органів внутрішніх справ, Національної поліції України, відомчих навчальних закладів МВС, пенсіонери органів внутрішніх справ, Національної поліції та фізичні особи, які проходили службу на атестованих посадах, а також штатні працівники виборних органів Профспілки. Членами Профспілки можуть бути також працівники, які перебувають або перебували у трудових відносинах з органами внутрішніх справ, Національної поліції України, члени ДНД, працівники підприємств та організацій, створених за участі або для виконання статутних завдань Профспілки та інші юридичні особи й громадяни, з якими Профспілка співпрацює в досягненні виконання статутних завдань.
Члени профспілки перебувають на обліку в профспілковій організації за місцем роботи, служби навчання, пенсіонери - за останнім місцем роботи або служби перед виходом на пенсію.
Забороняється подвійне членство у профспілках.
З огляду на наведені вище правові норми та положення статуту членство у первинній професійній спілці «Правозахисники країни» є індивідуальним, пов`язане, зокрема, з волевиявленням на це конкретної особи, а не лише з професійною (галузевою) належністю. Профспілкове членство не є автоматичним, абстрактним.
Судом встановлено, що у запиті позивача від 17.08.2023 за вих. №1244 не міститься жодного посилання на членство конкретних працівників у первинній професійній спілці "Правозахисники країни", не приведене жодне прізвище члена профспілки, в інтересах якого подається запит.
Суд враховує встановлені постановою Верховного Суду від 18.06.2018 у справі №804/2581/16 за позовом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» обставини, що Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» не є професійною спілкою працівників поліції у розумінні приписів ч. 11 ст. 62 та ч. 1, ч. 2 ст. 104 Закону України «Про Національну поліцію», що утворюється в органах (закладах, установах) поліції з метою захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів поліцейських.
Таким чином, приймаючи до уваги зазначені вище обставини, суд доходить висновку, що в контексті спірних правовідносин відповідачем протиправних дій по відношенню до позивача не вчинено, у зв`язку з чим відсутні підстав для задоволення позову.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З огляду на викладені обставини справи, наведені положення чинного законодавства, суд зазначає, що позовні вимоги у цій справі є такими, що задоволенню не підлягають.
Підстави для розподілу судових витрат між сторонами в порядку статті 139 КАС України відсутні, з огляду на відмову у задоволенні адміністративного позову.
Керуючись ст. ст. 2, 5, 6, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбаченими статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 25.03.2024.

Суддя О.В. Царікова