Справа № 620/13432/23
Суддя: Оксана ТИХОНЕНКО
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2024 року м. Чернігів Справа № 620/13432/23

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Тихоненко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави до Срібнянської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з адміністративним позовом до Срібнянської селищної ради та просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не оформлення правовстановлюючих документів та не проведення державної реєстрації права комунальної власності Срібнянської територіальної громади на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення Сокиринського будинку культури вартістю 7150254,10 грн та земельної ділянки під ними, що знаходяться по АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідача вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів та проведення державної реєстрації права комунальної власності Срібнянської територіальної громади на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення Сокиринського будинку культури вартістю 7150254,10 грн та земельної ділянки під ними, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що невжиття визначених законодавством заходів з метою оформлення правовстановлюючих документів на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення та земельної ділянки під ними, суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2023 року позовну заяву заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави до Срібнянської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.12.2023 ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2023 року про повернення позовної заяви скасовано і направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 29.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. Ухвалою суду сторонам надано термін для подачі відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень.

Вказану ухвалу суду від 29.02.2024 відповідач отримав 29.02.2024, що підтверджується довідкою в матеріалах справи, однак відзив на позов не подав.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

У комунальній власності Срібнянської селищної ради перебуває нерухоме майно, речові права на яке в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності 'на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (надалі - Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно) не зареєстровані.

Зокрема, на території Срібнянської селищної ради за адресою: вул. Галаганівська, 53, с. Сокиринці Прилуцького (колишній Срібнянський) району Чернігівської області знаходиться Сокиринський будинок культури із захисною спорудою цивільного захисту - протирадіаційним укриттям 4 групи.

До приєднання до Срібнянської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) вказаний заклад із захисною спорудою перебував у підпорядкуванні Сокиринської сільської ради.

Рішенням Срібнянської селищної ради від 04.05.2017 «Про добровільне об`єднання територіальних громад», Сокиринська сільська рада та інші об`єднані в Срібнянську територіальну громаду з адміністративним центром,у селищі міського типу Срібне.

У подальшому, відповідно до ст. 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», рішення першої сесії сьомого скликання Срібнянської селищної ради від 17.11.2017 «Про реорганізацію сільських та селищної рад шляхом приєднання до Срібнянської селищної ради» розпочато процедуру реорганізації, в тому числі Сокиринської сільської ради шляхом приєднання до Срібнянської селищної ради.

Рішенням четвертої сесії сьомого скликання Срібнянської селищної ради від 19.01.2018 «Про затвердження передавальних актів», затверджено передавальний акт №6 активів та пасивів Сокиринської сільської ради до правонаступника - Срібнянської селищної ради. Відповідно до акту приймання- передачі №1 від 19.01.2018, в тому числі передано приміщення сільського будинку культури.

Відповідно до ч. З ст. 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.

Перша сесія новообраного складу Срібнянської селищної ради сьомого скликання відбулась 17.11.2017, а отже з цього дня Срібнянська об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, а представником територіальної громади є Срібнянська селищна рада.

Крім того, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 02.07.2018 проведено Державна реєстрація припинення юридичної особи Сокиринської сільської ради в результаті її реорганізації. Правонаступником є Срібнянська селищна рада.

У статті 104 ЦК України також зазначено, що у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Крім того, рішенням сьомої сесії восьмого скликання Срібнянської селищної ради від 11.06.2021 «Про затвердження переліку об`єктів комунальної власності Срібнянської територіальної громади», Сокиринський будинок культури включений у перелік нерухомого майна, яке перебуває у комунальні власності Срібнянської селищної ради (під №255).

Таким чином, на даний час Сокиринська сільська рада як представник інтересів жителів територіальної громади с. Сокиринці припинила свої повноваження і відповідні права та обов`язки перейшли до Срібнянської селищної ради, яка є правонаступником усього майна, прав та обов`язків Сокиринської сільської ради, на балансі якої і перебував Сокиринський будинок культури разом із захисною спорудою (протирадіаційним укриттям).

Згідно листа № 02-16/3059 від 03.08.2023 Срібнянської селищної ради та наданих документів, Сокиринський будинок культури є діючим і разом з протирадіаційним укриттям перебуває у комунальній власності та знаходиться у підпорядкуванні відділу культури і туризму Срібнянської селищної ради відповідно до розпорядження Срібнянського селищного голови від 29.12.2018 №1184 «Про переведення будинків культури та сільських клубів у підпорядкування відділу культури і туризму Срібнянської селищної ради». Відділом культури неодноразово вивчалось питання щодо оформлення правовстановлюючих документів на Сокиринський будинок культури, однак процедура потребує певного часу та суттєвого фінансування.

З вищевикладеного вбачається, що Срібнянською селищною радою не виготовлялись документи на об`єкт нерухомості, який знаходиться по вул. Галаганівська, 53 в с. Сокиринці Прилуцького району Чернігівської області, в якому розміщена захисна споруда цивільного захисту (протирадіаційне укриття (№94709), набутого у комунальну власність в ході добровільного об`єднання територіальних громад, а відповідно відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації права комунальної власності не вносились.

Відповідно до Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості (унікальний реєстраційний номер 201-06481921 від 24.08.2023), вартість клубу становить 7 150 254,10 грн.

Згідно з відомостями з технічного паспорту на захисну споруду цивільного захисту з обліковим номером № 94709 (протирадіаційне укриття) по вул. Галаганівська, 53, в с. Сокиринці Срібнянського (на даний час Прилуцького) району Чернігівської області, виготовленого 08.11.2019 на замовлення відділу культури та туризму Срібнянської селищної ради, протирадіаційне укриття 4 групи захисту являє собою вбудоване підвальне приміщення будинку культури, придатне для експлуатації, площею 399 кв. м., призначене для укриття 300 осіб, з одним входом, забезпечене енергопостачанням та повітропостачанням.

Відповідно до інформації Комунального підприємства «Прилуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації», викладеної у листі від 11.08.2023 №1232, станом на 31.12.2012 право власності на об`єкт нерухомості - будинок культури, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не зареєстровано.

Також, як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 27.07.2023, право комунальної власності Срібнянською селищною радою чи будь-яке інше речове право на будівлю, включаючи й захисну споруду цивільного захисту та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , не реєструвалось.

Таким чином, Срібнянською селищною радою як власником, засновником та органом управління зазначеного закладу культури протягом більш як п`яти років не оформлено правовстановлюючі документи та не вжито заходів до державної реєстрації права комунальної власності на будівлю Сокиринського будинку культури та захисну споруду цивільного захисту Сокиринського будинку культури, а також на земельну ділянку під цим об`єктом нерухомості, що створює передумови для можливих зловживань при розпорядженні відповідними об`єктами і ризики для нормального функціонування закладу культури і захисної споруди (протирадіаційного укриття), розвитку культурного дозвілля жителів села, захисту населення від впливу небезпечних факторів, а також може привести до негативних наслідків, таких як руйнування будівлі та/або незаконне відчуження нерухомого майна.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на таке.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України Про прокуратуру та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до норм Закону України Про прокуратуру прокурор одержує передбачену законом можливість захищати права та інтереси не конкретного державного органу, а дещо абстрактні інтереси держави, що в широкому сенсі можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів і являти собою потребу в здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих, зокрема, на гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, а також охорону землі, лісів, водойм як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання, в тому числі, й територіальних громад.

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 зазначено, що із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia (суд знає закони) під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні також послалася на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, згідно з яким Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, зокрема зазначив, що за змістом частини третьої статті 23 Закону № 1697-VІІ прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Враховуючи, що інтереси держави до цього часу залишаються не захищеними, наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах.

Частиною першою статті 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Згідно із частиною першою статті 10 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 16 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Підпунктом 1 пункту а статті 29 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, власні (самоврядні) повноваження, управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

У відповідності до частини п`ятої статті 60 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

В силу вимог статті 327 Цивільного кодексу України у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Враховуючи вищенаведене, органом, уповноваженим управляти комунальним майном, яке знаходиться на території с. Сокиринці Прилуцького району Чернігівської області, на час виникнення спірних правовідносин та розгляду справи в суді, є Срібнянська селищна рада.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 на території України з 24.02.2024 введено воєнний стан, який продовжує діяти на всій території України.

Відповідно до статті 2 Закону України Про оборону України оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони.

Згідно із статтею 3 Закону України Про оборону України підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає: забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права.

У пункті 14 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено, що захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Суб`єктами забезпечення цивільного захисту є центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання, громадські організації (частина друга статті 6 Кодексу цивільного захисту України).

В силу вимог частини восьмої статті 32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Пунктом 9 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138 (далі - Порядок), установлено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема: виконання вимог законодавства щодо визначення потреби, створення, використання, утримання, реконструкції та ведення обліку фонду захисних споруд цивільного захисту територіальної громади, здійснення контролю за станом утримання таких споруд та готовності їх до використання за призначенням та підтримкою в належному технічному стані (частина перша статті 36-1 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні).

Таким чином, утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням покладається на суб`єктів господарювання, на балансі яких вони перебувають, за рахунок власних коштів.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 2 Закону України від 01.07.2004 № 1952-IV Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - Закон № 1952-IV) у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні: державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 1952-IV у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення, меліоративні мережі, складові частини меліоративної мережі.

Всупереч наведеного, правовстановлюючі документи на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення, що знаходяться по АДРЕСА_1 , відповідачем не оформлено, чим допущено протиправну бездіяльність.

Пунктами 6, 7, 44 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, передбачено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса. Для державної реєстрації прав заявник подає оригінали документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачені Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, іншими законами України та цим Порядком. Для державної реєстрації права власності на закінчений будівництвом об`єкт державної або комунальної власності, будівництво якого завершено та право власності на який не зареєстровано до 1 січня 2013 р., за відсутності документа, що посвідчує набуття права державної або комунальної власності на такий об`єкт, подаються: документ, що підтверджує факт перебування закінченого будівництвом об`єкта у комунальній власності, виданий відповідним органом місцевого самоврядування (у разі державної реєстрації права комунальної власності); документ, що підтверджує факт відсутності перебування закінченого будівництвом об`єкта у державній власності, виданий Фондом державного майна чи його регіональним відділенням (у разі державної реєстрації права комунальної власності).

Враховуючи, що селищна рада, згідно вказаних норм, є органом, уповноваженим здійснювати управління комунальним майном, то саме на неї покладено обов`язок по вжиттю заходів, спрямованих на оформлення та державну реєстрацію права власності на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Згідно із частинами 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

З огляду на сукупність викладених обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити.

Ухвалюючи дане судове рішення суд враховує статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України (пункт 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому, у рішення ЄСПЛ по справі Ґарсія Руіз проти Іспанії (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави до Срібнянської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Срібнянської селищної ради щодо не оформлення правовстановлюючих документів та не проведення державної реєстрації права комунальної власності Срібнянської територіальної громади на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення Сокиринського будинку культури вартістю 7150254,10 грн та земельної ділянки під ними, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Срібнянську селищну раду вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів та проведення державної реєстрації права комунальної власності Срібнянської територіальної громади на приміщення Сокиринського будинку культури, захисної споруди цивільного захисту населення Сокиринського будинку культури вартістю 7150254,10 грн та земельної ділянки під ними, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: заступник керівника Прилуцької окружної прокуратури (вул. В`ячеслава Чорновола, 50-а, м. Прилуки, Чернігівська область, 17500, ).

Відповідач: Срібнянська селищна рада (вул. Миру, 54, смт. Срібне, Прилуцький район, Чернігівська область, 17300, ).

Повне судове рішення складено 24.04.2024.

Суддя Оксана ТИХОНЕНКО