Справа № 480/173/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2024-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 р.Справа № 480/173/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023, головуючий суддя І інстанції: М.М. Шаповал, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено року по справі № 480/173/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія"

до Головного управління ДПС у Сумській області , Головного управління ДПС у Львівській області

про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

28.12.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" (далі по тексту - ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія", позивач) звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Сумській області (далі по тексту - ГУ ДПС у Сумській області, перший відповідач), у якому просило суд:

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Сумській області щодо відмови у підтвердженні статусу платника єдиного податку четвертої групи Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" на 2022 рік та зобов`язати ГУ ДПС у Сумській області скасувати статус поданої Позивачем звітності "історія подання" та прийняти таку звітність;

- визнати протиправним і скасувати рішення ГУ ДПС у Сумській області про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько- Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи та зобов`язати ГУ ДПС у Сумській області включити Товариство з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () до Єдиного державного реєстру платників єдиного податку як платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік, а також надати відповідний витяг (довідку) з Єдиного державного реєстру платників єдиного податку.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про протиправність дій контролюючого органу в частині виключення позивача з реєстру платників єдиного податку четвертої групи на 2022 рік, як таких, що вчиненні з порушенням процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку, за відсутності для цього підстав, передбачених нормами чинного законодавства України, оскільки позивачем виконано вимоги Податкового кодексу України для чергового підтвердження статусу платника податку четвертої групи на 2022 рік. Вважає, що подання ним з пропуском строку загальної податкової декларації платника єдиного податку четвертої групи за поточний 2021 рік щодо всієї площі земельних ділянок лише 15.06.2022, за відсутності акту податкової перевірки, яким встановлено порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування, та рішення про анулювання реєстрації ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія", як платника податку четвертої групи, не може бути підставою для відмови у підтвердженні такого статусу.

У позовній заяві також зазначено, що через масштабну агресію Російської Федерації проти України та знаходження ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" у с.Макове Шосткінського району Сумської області, позивачем з об`єктивних причин лист № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку», було втрачено, навіть не встигнувши ознайомитись з його змістом. У зв`язку з чим було направлено відповідачу запит на отримання публічної інформації від 21.11.2022 з проханням надати копію вказаного листа, а також документів, що підтверджують факт та дату його вручення позивачу. 25.11.2022 було отримано таку інформацію на електронну адресу, зазначену у запиті. Таким чином граничним строком для звернення з цим позовом вважає 23.12.2022. За вищенаведених обставин, звертається до суду з позовом про поновлення пропущеного процесуального строку.

Ухвалою суду від 11.01.2023 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 21.04.2023 залучено Головне управління ДПС у Львівській області у якості співвідповідача до участі у справі № 480/173/23.

12.06.2023 до суду надійшло клопотання ГУ ДПС у Львівській області про залишення позову без розгляду у зв`язку з порушенням строку звернення до суду, встановленого ст.122 КАС України.

Ухвалою суду від 21.06.2023 у задоволенні вказаного клопотання відмовлено.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" до Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Львівській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задоволено у повному обсязі.

Визнано протиправними дії Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Сумській області щодо відмови у підтвердженні статусу платника єдиного податку четвертої групи Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" на 2022 рік та зобов`язано Головне управління ДПС у Сумській області скасувати статус поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" звітності "історія подання" і прийняти таку звітність.

Визнано протиправним і скасовано рішення Головного управління ДПС у Львівській області про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи та зобов`язано Головне управління у Сумській області включити Товариство з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () до Єдиного державного реєстру платників єдиного податку як платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік і надати відповідний витяг (довідку) з Єдиного державного реєстру платників єдиного податку про включення Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" як платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" витрати на сплату судового збору в розмірі 4962 гривні.

ГУ ДПС у Львівській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права під час прийняття рішення прийняття рішення, що призвело до порушення вимог процесуального права та прийняття незаконного судового рішення, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 та прийняте нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про недотримання ТОВ «Українсько-Голландська Агрокомпанія» вимог п.п. 298.8.1, п.298.8, ст.298 Податкового кодексу України в частині не подання у встановлений вказаною нормою строк (не пізніше 20 лютого 2022 - поточного року) повного пакету документів для підтвердження статусу платника єдиного податку четвертої групи, зокрема, загальної податкової декларації з податку на 2022 рік щодо всієї площі земельних ділянок, з яких справляється податок (сільськогосподарських угідь (ріллі, сіножатей, пасовищ, багаторічних насаджень), та/або земель водного фонду внутрішніх водойм (озер, ставків та водосховищ), за своїм місцезнаходженням (місцем перебування на податковому обліку). Внаслідок чого, контролюючим органом відповідно до пп. 299.10, 299.11 ст. 299 Податкового кодексу України анульовано реєстрацію позивача, як платника єдиного податку четвертої групи (юридичної особи).

В судовому засіданні представник другого відповідача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити. Також звернув увагу суду на пропуск позивачем строку звернення до суду з даним позовом, оскільки про порушення свого права ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" дізналося 23.06.2022, проте, до суду звернулося лише 06.01.2023.

Також, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС у Сумській області подало апеляційну скаргу, у якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права та не повне дослідження обставин у справі, що призвело до неправильного вирішення справи, просило суд апеляційної інстанції рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 скасувати та прийняти постанову про відмову у задоволенні позову ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія".

В обґрунтування вимог апеляційної скарги висловлено незгоду з висновком суду першої інстанції про те, що анулювання реєстрації платника єдиного податку можливе за умови саме неподання податкової звітності, а не за несвоєчасне подання такої. Навівши норми пунктів 291.2, 291.3, 291.4 статті 291, підпункту 298.8.1 пункту 298.8 статті 298, підпункту 295.9.1 пункту 295.9 статті 295, пункту 299.10 статті 299 ПК України, стверджував, що у разі виявлення податковим органом будь-якої з умов, визначених підпунктом 3-5 пункту 299.10 статті 299 ПК України, реєстрація платником єдиного податку може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу. Неподання звітності у терміни, передбачені ПК України для переходу на спрощену систему оподаткування або щорічного підтвердження статусу платника єдиного податку четвертої групи, позбавляє права перебування на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Враховуючи, що за даними ІКС "Податковий блок" до ГУ ДПС у Сумській області ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" разом із звітної податкової декларації платника єдиного податку четвертої групи від 18.02.2022 № , відомістю про наявність земельних ділянок від 18.02.2021 № та розрахунком частки сільськогосподарського товаровиробництва від 18.02.2022 № не подано загальну податкову декларацію платника єдиного податку четвертої групи за 2022 рік у строк, передбачений чинним законодавством (остання надана лише 15.06.2022), що визнається позивачем у позові та підтверджується податковою звітністю з квитанціями (податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи за 2022 рік, яка була подана ТОВ "УГАК" до контролюючого органу, анулювання реєстрації платника податку четвертої групи шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, яке прийнято 01.06.2022 та надіслано позивачу у формі листа є правомірним.

У судовому засіданні представник ГУ ДПС у Сумській області підтримав вимоги апеляційних скарг та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити. Також наполягав на пропущенні позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення вимог апеляційних скарг заперечувала, просила суд апеляційної інстанції їх відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Цитуючи норми п.42.2, п.42.4, п.42.5 ст. 42 ПК України зазначила, що податкове повідомлення-рішення має бути вручене платнику податків або його представнику, який відповідає ознакам, наведеним у п.19.2. ст.19 ПК України, або керівнику підприємства. Разом з цим, вказаних вимог у спірних правовідносинах контролюючим органом не дотримано, оскільки лист ГУ ДПС у Львівській області від 01.06.2022 було отримано неуповноваженою особою, до того ж цей лист був втрачений, а тому його зміст не був відомий позивачу аж до 25.11.2022 (тобто дати отримання відповіді на запит та доданих до неї документів).

Водночас, повідомила, що на початку вересня 2022 року через особисте спілкування головного бухгалтера ТОВ «Українсько-Голландська Агрокомпанія» із інспектором ІІІосткінської ДПІ позивачу стало відомо про позбавлення його статусу платника єдиного податку четвертої групи та виключення із реєстру платників єдиного податку. При цьому, ані директор Товариства, ані головний бухгалтер не отримували жодного офіційного повідомлення (листа) про це. З метою з`ясування ситуації ТОВ «Українсько-Голландська Агрокомпанія» звернулось до ГУ ДПС у Сумській області з відповідним запитом. 25 листопада 2022 року на електронну адресу позивача надійшов Лист-відповідь від 25.11.2022 №35/ЗПІ/18-28-04-03-04 та копії доданих до нього документів, зокрема, копія Листа №7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку», а також копія повідомлення про вручення цього листа.

Так, згідно наданої позивачу копії повідомлення про вручення поштового відправлення Лист від 01.06.2022 був вручений позивачу 23.06.2022, однак вказаний підпис на повідомленні про вручення не належить керівнику позивача (це видно, якщо порівняти підпис на повідомленні про вручення та підпис на запиті про надання публічної інформації від 21.11.2022). При цьому звертає увагу, що відповідачі не надали суду жодного доказу, який би підтверджував, що Лист від 01.06.2022 було вручено уповноваженому представнику позивача.

Таким чином вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено, що позивач дізнався про порушення своїх законних прав та інтересів, зокрема, щодо порушення його права перебувати у статусі платника єдиного податку четвертої групи лише 25.11.2022, а відтак не порушив строк звернення до суду щодо оскарження дій та рішення відповідачів щодо анулюванню статусу позивача як платника єдиного податку четвертої групи.

Враховуючи викладене, просила суд відмовити у задоволенні клопотання першого відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Також підтримала позовні вимоги з підстав та мотивів, викладених у позові.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційних скарг рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () є сільськогосподарським товаровиробником, основним видом діяльності якого є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний КВЕД 01.11), а також розведення великої рогатої худоби молочних порід (КВЕД 01.41), розведення іншої великої рогатої худоби та буйволів (01.42), розведення свиней (КВЕД 01.46) та інша сільськогосподарська діяльність, визначена відповідними кодами видів економічної діяльності.

З метою щорічного підтвердження статусу платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік позивачем була подана податкова звітність, а саме: звітна податкова декларація з податку на поточний рік окремо щодо кожної земельної ділянки від 18.02.2021, розрахунок частки сільськогосподарського товаровиробництва (юридичні особи) від 18.02.2021 та відомості (довідку) про наявність земельних ділянок від 18.02.2021, загальна податкова декларація платника єдиного податку четвертої групи на поточний рік щодо всієї площі земельних ділянок від 15.06.2022.

Листом від 01.06.2022 позивача було повідомлено, що згідно інформаційної бази "Податковий блок" позивачем не подано загальну декларацію на поточний рік, чим порушено пп.298.8.1 п.298.8 ст. 298 ПК України. У зв`язку з цим вказаним Листом повідомлялось, що ТОВ "УГАК" з 01.01.2022 "... не може бути платником єдиного податку четвертої групи та переходить на сплату інших податків і зборів, визначених Податковим кодексом України, а подана ним звітність отримує статус "історія подання".

У зв`язку із втратою листа від 01.06.2022 позивачем направлено відповідачу запит на отримання публічної інформації від 21.11.2022 з проханням надати наступну інформацію та копії таких документів:

- інформацію про дату виключення ТОВ "УГАК" із Реєстру платників єдиного податку четвертої групи;

- рішення про анулювання реєстрації платником єдиного податку четвертої групи ТОВ "УГАК";

- інформацію про те, з яких законодавчих підстав було прийнято рішення про анулювання реєстрації платником єдиного податку четвертої групи ТОВ "УГАК";

- копію акту податкової перевірки, яким встановлено порушення ТОВ "УГАК" умов перебування на спрощеній системі, що стало підставою для анулювання реєстрації Товариства платником єдиного податку четвертої групи та виключення ТОВ "УГАК" із Реєстру платників єдиного податку четвертої групи;

- копії документів, що підтверджують направлення на адресу ТОВ "УГАК" акту перевірки та рішення, їхнє вручення адресату або повернення без вручення.

У відповідь на вказаний запит ГУ ДПС у Сумській області надіслало лист від 25.11.2022 № 35/ЗПІ/18-28-04-03-04, в якому із посиланням на норми законодавства, зазначив про те, що ".. ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення про виключення ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () з переліку платників єдиного податку четвертої групи. Про зазначене повідомлено ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () листом ГУ ДПС у Львівській області від 01.06.2022 №№ 7917/6/13-01-18-14-14...".

Не погодившись з такими діями ГУ ДПС у Сумській області щодо відмови у підтвердженні статусу платника єдиного податку четвертої групи Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" на 2022 рік, позивач звернувся до суду з позовом про визнання їх протиправними та зобов`язання ГУ ДПС у Сумській області скасувати статус поданої Позивачем звітності "історія подання" та прийняти таку звітність, а також визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Сумській області про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько- Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи з зобов`язанням ГУ ДПС у Сумській області включити Товариство з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () до Єдиного державного реєстру платників єдиного податку як платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості, оскільки до 15.06.2023, тобто до дня подання звітної податкової декларації платника єдиного податку четвертої групи за 2022 рік, відповідачем не приймалося рішення про анулювання позивачу реєстрації платником єдиного податку четвертої групи, а після вказаної дати були відсутні підстави для його прийняття. За висновком суду, лист від 01.06.2022 містить лише інформацію, що господарство втрачає свій статус платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік, натомість такий лист не є рішенням контролюючого органу про анулювання реєстрації платника єдиного податку, оскільки не містить висновку відповідача про таке анулювання.

Крім того, суд зазначив, що у спірних правовідносинах контролюючим органом не проводилась документальна перевірка позивача, яка повинна передувати прийняттю рішення про анулювання реєстрації шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.

При цьому, суд першої інстанції вважав позовну заяву такою, що подана з дотриманням строку звернення до суду.

Колегія суддів вважає рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 таким, що прийняте з порушенням норм процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин справи, з наступних підстав.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини склалися між сторонами внаслідок анулювання другим відповідачем з 01.01.2022 реєстрації платником єдиного податку четвертої групи ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, яке було прийнято 01.06.2022.

При цьому, позивач зазначає, що про порушення свого права він дізнався лише з відповіді ГУ ДПС у Сумській області від 25.11.2022 за № 35/ЗПІ/18-28-04-03-04 на запит про отримання публічної інформації від 21.11.2022, яка надійшла на електронну пошту ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" разом з копіями листа №7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку» та повідомлення про вручення цього листа 25.11.2022.

Заперечуючи проти доводів ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" про дотримання ним строку звернення до суду, відповідачі стверджували, що позивач пропустив такий строк, оскільки, як рішення «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку» від 01.06.2022 отримав 23.06.2022, і саме з цієї дати позивач обізнаний про його прийняття, однак, до суду звернулося лише 06.01.2023.

Колегія суддів зауважує, що клопотання про поновлення строку звернення було заявлено безпосередньо у позові, однак суд першої інстанції в ухвалі про відкриття провадження у справі не виклав свого висновку з цього приводу.

Крім того, другим відповідачем також було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду з посиланням на пропуск позивачем строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.

Ухвалою суду від 21.06.2023 у задоволенні клопотання відмовлено, оскільки доказів направлення спірного рішення представником Головного управління ДПС у Львівській області суду надано не було. Крім того, у позовній заяві позивачем було заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду. У зв`язку з чим суд вважав, що позивачем не пропущено строк звернення до суду, а тому підстави для задоволення клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Вирішуючи питання, пов`язане з обчисленням строку звернення до адміністративного суду, колегія суддів керується таким.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною першою статті 5 КАС України закріплено право особи на звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому цим Кодексом, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, та викладено перелік можливих способів їх захисту.

Загальні норми процедури судового оскарження в межах розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Приписами статті 122 КАС України визначено загальні (окремі для особи і органу влади) і деякі спеціальні строки звернення до суду, а нормою ст.123 КАС України - наслідки їх пропуску, що полягають у фактичному недопуску до судового розгляду спорів, за якими строк звернення до суду минув.

На підставі частин першої - третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Водночас, колегія суддів зауважує, що ПК України не містить прямої норми, яка б визначала строки звернення до суду із вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з діями контролюючого органу щодо анулювання контролюючим органом реєстрації платником єдиного податку четвертої групи.

Строк давності у 1095 днів, встановлений статтею 102 ПК України, поширюється, зокрема, на право контролюючого органу щодо проведення перевірки та самостійного визначення суми грошових зобов`язань (пункт 102.1); стягнення податкового боргу (пункт 102.4); право платника податків на подання заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування (пункт 102.5); право платника податків на оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу (пункт 56.18 статті 56).

При цьому положення пункту 102.5 статті 102 ПК України не регулюють питань строків звернення до адміністративного суду, а встановлюють лише строк для подання платником податків заяви до контролюючого органу про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом.

У справі, що розглядається, немає підстав для врахування й положень норми пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки остання є відсильною до статті 102 ПК України та регулює виключно правовідносини щодо оскарження податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу.

Платник, звертаючись до суду, фактично просить захистити його право на належний податковий облік, який на його думку ведеться податковим органом неправомірно у зв`язку з невиконанням суб`єктом владних повноважень комплексу покладених на нього обов`язків щодо підтвердження статусу платника єдиного податку четвертої групи Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" на 2022 рік. Відтак, положення статті 102 ПК України, до яких відсилає пункт 56.18 статті 56 цього Кодексу, застосовуватись не можуть.

Ураховуючи наведене, стаття 102 ПК України, у тому числі й пункт 102.5 цієї статті, не є тим «іншим законом», яким установлені спеціальні строки звернення до суду із вищевказаними вимогами, а тому підлягають застосуванню положення частини другої статті 122 КАС України, якою встановлений загальний шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Вказаний висновок колегії суддів узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Великої Палата Верховного Суду від 13.04.2023 у справі № 320/12137/20.

Частиною другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За висновком Великої Палата Верховного Суду, викладеним у п. 145 постанови від 13.04.2023 у справі № 320/12137/20, частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Позивач, стверджуючи про протиправність дій контролюючого органу в частині відмови у підтвердженні статусу платника єдиного податку четвертої групи Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" на 2022 рік, покликається на не прийняття вмотивованого рішення про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи, оскільки лист № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку», який складено на переконання позивача у довільній формі не є таким рішенням. Водночас, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Сумській області про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи та зобов`язати ГУ ДПС у Сумській області включити Товариство з обмеженою відповідальністю "Українсько-Голландська Агрокомпанія" () до Єдиного державного реєстру платників єдиного податку як платника єдиного податку четвертої групи на 2022 рік.

Слід зауважити, що як встановлено колегією суддів рішення про анулювання реєстрації ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" платником єдиного податку четвертої групи ГУ ДПС у Сумській області не приймалося, а було винесено рішення ГУ ДПС у Львівській області у формі листа № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку».

Отже, предметом оскарження у цій справі є рішення контролюючого органу від 01.06.2022 та дії, які були вчинені під час його прийняття.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

У позові вказано, що лист № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022 «Про відмову у реєстрації платника єдиного податку» позивачем з об`єктивних причин через повномасштабну агресію Російської Федерації проти України та знаходження ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" у с.Макове Шосткінського району Сумської області було втрачено, навіть не встигнувши ознайомитися з його змістом. Водночас, в суді апеляційної інстанції представник позивача переконував, що вказане рішення не отримувалося ним у встановленому законом порядку, про існування цього рішення позивач дізнався у вересні 2022 року, а отримав текст рішення 25.11.2022, а тому строк звернення до суду, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, почав спливати лише 25.11.2022, з моменту отримання листа ГУ ДПС у Сумській області від 25.11.2022 за № 35/ЗПІ/18-28-04-03-04.

Водночас, відповідачі, заперечуючи проти наведених обставин наполягали на виконанні контролюючим органом обов`язку щодо своєчасного направлення позивачу рішення ГУ ДПС у Львівській області у формі листа № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022, на підтвердження чого надано копії сформованого списку № 3 поштових відправлень рекомендованих листів (ф.103) під номером 15 у Львів Поштамт для відправлення платнику та рекомендованого повідомлення про вручення поштового направлення (т.2 а.с.154, 170, 170 зв.бік, т.3 а.с.76).

Так, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, колегією суддів встановлено, що згідно з інформацією, зазначеною у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення ф. 119 зі штрих-кодом Львів Поштамт № 795 ГУ ДПС у Львівській області, 01.06.2020 на адресу : 41131, Сумська обл., Шосткинський район, с.Макове, вул. Озерна, буд. 4 надсилався ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" лист, який вручено 23.06.2022 за довіреністю, про що свідчить підпис отримувача та підпис працівника поштового зв`язку.

Колегія суддів зазначає, що правила листування платників податків та контролюючих органів визначені статтею 42 ПК України.

Відповідно до п. 42.2 ст. 42 ПК України (в редакції від 13.08.2020), документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно з п. 42.5 ст. 42 ПК України, у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Колегією суддів встановлено та не заперечується представником позивача, що адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія", як платника податків є Сумська обл., Шосткинський район, с.Макове, вул. Озерна, буд. 4, за якою і було надіслано рішення ГУ ДПС у Львівській області у формі листа № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України від 04.10.2001 № 2759-III "Про поштовий зв`язок", який був чинний на момент здійснення поштового відправлення, послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку, відносини між ними визначені Правилами № 270 (в редакції від 10.01.2020).

Відповідно до пункту 2 Правил № 270, повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

На виконання пункту 99 Правил № 270 рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою Судова повістка), рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

Слід зазначити, що платник зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою, яка фактично являється його місцезнаходженням і за якою податковий орган правомірно надсилає усю адресовану платникові кореспонденцію. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатися на неотримання ним кореспонденції податкового органу, як на обставину, що звільняє його від відповідальності у зв`язку з настанням негативних для нього наслідків.

Надаючи оцінку питанню отримання позивачем вказаного рішення ДПС, колегія суддів враховує висновки судової палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладені у постанові від 23 травня 2022 року у справі № 810/3116/18, відповідно до яких за приписами п. 42.2. ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові. Судом також зазначено, що постійне неотримання поштової кореспонденції, яка направляється контролюючим органом на адресу платника податків, є зловживанням останнім правом платника податків бути повідомленим контролюючим органом щодо прийнятих стосовно нього рішень.

Колегією суддів встановлено, що надане представником другого відповідача рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ф. 119 зі штрих-кодом Львів Поштамт № 795 містить відомості про вручення відправлення 23.06.2022 уповноваженому представнику ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" за довіреністю за адресою : 41131, Сумська обл., Шосткинський район, с.Макове, вул. Озерна, буд. 4, яка є місцезнаходженням, податковою адресою позивача.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що вказану поштовою службою дата 23.06.2022 є датою отримання платником поштового відправлення.

За встановлених обставин, колегія суддів вважає, що позивач, з урахуванням положень пункту 42.5 ПК України вважається таким, що 23.06.2022 отримав рішення ГУ ДПС у Львівській області у формі листа № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022.

Відтак, з огляду на положення частини другої статті 122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду з позовом про скасування спірного рішення контролюючого органу припадає на 23.12.2022 року.

Однак, позивач звернулась до суду з даним позовом лише 28.12.2023, що підтверджується відбитком штампу поштової служби на конверті, в якому надсилався позов (т.2 а.с.73), тобто з пропуском встановленого законом строку.

Водночас, колегія суддів наголошує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 ч. 5 цієї статті).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Доводи позивача про неможливість прийняття в якості належного доказу рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення є неприйнятними, оскільки останнє містить всі необхідні відомості, які передбачені Правилами № 270, та у сукупності з наявним в матеріалах справи сформованим списком № 3 поштових відправлень рекомендованих листів (ф.103) під номером 15 у Львів Поштамт для відправлення платнику є належним доказом, який підтверджує вручення ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" спірного рішення.

Посилання позивача на те, що рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення містить підпис про вручення, який не належить керівнику позивача, що свідчить про його отримання неуповноваженою особою, з огляду на одночасне твердження про втрату цього листа є суперечливими, а відтак підлягають відхиленню.

Крім того, у самому запиті на публічну інформацію від 21.11.2022 зазначено прохання надати копію листа ГУ ДПС у Львівській області № 7917/6/13-01-18-14-14 від 01.06.2022, що дозволяє дійти висновку, що під час складання такого запиту позивачу було відомо і дату і номер і орган, який видав вказаний лист, що ставить під сумнів твердження позивача про те, що до 25.11.2022 (дата отримання відповіді на запит та доданих до неї документів) він не був обізнаний з його змістом.

Системний аналіз наведених норм дає підстави вважати, що приписи ПК України та підзаконних актів не передбачають умови та обов`язку контролюючого органу слідкувати за правильністю та належністю вручення платнику податків поштового відправлення, а також правильністю заповнення працівниками поштової служби документів, що супроводжують пересилання кореспонденції.

Твердження позивача про те, що лише з моменту отримання листа ГУ ДПС у Сумській області від 25.11.2022 за № 35/ЗПІ/18-28-04-03-04 на запит на отримання публічної інформації він дізнався про спірне рішення не змінює момент, з якого така особа була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить зокрема про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість спірних нарахувань, тощо.

Посилання позивача на повномасштабну агресію Російської Федерації проти України та знаходження ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" у с. Макове Шосткінського району Сумської області, як причину поважності пропуску строку звернення до суду є недостатніми для його поновлення, оскільки у період з 23.06.2022 по 28.12.2022 зазначена територіальна громада не знаходилась в зоні активних бойових дій. Будь-яких доказів наявності форс-мажорних обставин позивачем не надано.

З огляду на встановлені колегією суддів вищенаведені фактичні обставини у справі, звернення позивача з даним позовом лише 28.12.2022 є несвоєчасно вчиненою процесуальною дією, оскільки позов подано з пропуском встановленого частиною 2 статті 122 КАС України шестимісячного строку.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначено положеннями ст.123 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.4 ст.123 КАС України).

Позивач, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для звернення до суду з даним позовом, посилається лише на те, що про спірні рішення та дії він дізнався з листа-відповіді ГУ ДПС у Сумській області від 25.11.2022 за № 35/ЗПІ/18-28-04-03-04.

Таким чином, вважає, що строки для звернення з позовною заявою підлягають поновленню.

Вищенаведені обставини були взяті до уваги судом першої інстанції і строк звернення до суду було поновлено.

Однак, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції і вважає, що він зроблений поверхово, без надання належної оцінки обставинам справи та їх з`ясування в повному обсязі, що призвело до порушення норм процесуального права та неправильного вирішення справи з підстав та мотивів, викладених у цій постанові.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Однак, позивач не навів суду першої інстанції об`єктивно непереборних та незалежних від його волі обставин, які б завадили позивачеві звернутися до суду раніше, ніж 28.12.2022.

На підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Європейський суд з прав людини у пунктах 37 та 38 Рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосудця і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України», N 23436/03, пункти 22-23).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

За таких підстав та з урахуванням того, що ані в клопотанні про поновлення строку звернення до суду з вищевказаними позовними вимогами, ані в матеріалах справи, ані під час розгляду справи позивач не виконав покладеного на нього приписами статті 122 КАС України обов`язку щодо надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, та не надав таких доказів, колегія суддів дійшла висновку про пропущення ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" строку звернення до суду, що є підставою для залишення адміністративного позову без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч.4 ст.123 КАС України позовна заява залишається без розгляду, якщо висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду та не надано належних і допустимих доказів поважності пропуску цього строку, а судом апеляційної інстанції не знайдено підстав для його поновлення, колегія суддів приходить до висновку про застосування до адміністративного позову ТОВ "Українсько-Голландська Агрокомпанія" наслідків пропущення цього строку, передбачених ст.122 КАС України та залишення позовної заяви без розгляду.

В силу приписів ч.1 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Згідно з п.3 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

З огляду на викладене вище, рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 є таким, що прийняте з порушенням вимог процесуального права, а тому підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційні скарги Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Львівській області - задовольнити частково.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 по справі № 480/173/23 - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Українсько - Голландська Агрокомпанія" до Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Львівській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено та підписано 24.04.2024 року