Справа № 280/8165/23
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2024-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

25 квітня 2024 року Справа № 280/8165/23
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Кисіль Р.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 09.04.2024 у справі №280/8165/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Виконавчого комітету Запорізької міської ради (пр. Соборний, буд. 206, м. Запоріжжя, 69105) та КП «Водоканал» (вул. Св. Миколая, буд. 61, м. Запоріжжя, 69002) про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта, визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №280/8165/23 за позовом ОСОБА_1 (далі - позивачка) до Виконавчого комітету Запорізької міської ради (далі відповідач 1) та КП «Водоканал» (далі відповідач 2), в якій позивачка просить суд:

визнати протиправним та нечинним нормативно-правовий акт рішення №546 від 28.10.1999 «Про порядок оплати за водоспоживання та водовідведення» відповідача 1, та таким, що втратило чинність у відповідності до законодавства, та

визнати дії Генерального директора Комунального підприємства «Водоканал» протиправними чи/або нечесною підприємницьку діяльність Комунального підприємства «Водоканал» у зв`язку з отриманням відповіді на звернення людини з мотивів відсутності відповідності Конституції України або законам України.

В підготовчому засіданні 09.04.2024 судом було постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху в частині позовних вимог щодо оскарження рішення виконавчого комітету Запорізької міської ради від 28.10.1999 №546 «Про порядок оплати за водоспоживання та водовідведення», надано позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, визначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду до дати, встановленої судом, заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом із доказами поважності таких причин.

24.04.2024 від позивачки до суду надійшла заява про роз`яснення судового рішення, в якій позивачка зазначає:

«Існує для належного виконання ухвали потреба в роз`ясненні резолютивної частини ухвали від 09.04.2024 та мотивувальної частини щодо змісту та визначень, які не відповідають істині, тобто є віртуальною міфологемою.

При цьому позивач має погодитись з цим, та стати учасником цієї міфологеми».

В своїй заяві позивачка зазначає, що отримала ухвалу від 09.04.2024 про залишення позову без руху.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу суду від 09.04.2024 про залишення позову без руху було отримано позивачкою 15.04.2024 засобами поштового зв`язку. Отже, визначений ухвалою суду від 09.04.2024 5-денний строк для усунення недоліків позову, з урахуванням приписів ч. 6 ст. 120 КАС України, сплив 22.04.2024 (оскільки 20.04.2024 був вихідним днем, то днем закінчення строку для усунення недоліків позову є перший робочий день після вихідних днів).

Станом на 24.04.2024 до суду ще не надійшла заява позивачки на усунення недоліків позову.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст.254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

З аналізу норм ч. 2 та ч. 4 ст. 254 КАС України вбачається, що роз`яснено може бути лише судове рішення строк виконання його ще не сплив.

В даному випадку строк виконання ухвали суду від 09.04.2024 сплив 22.04.2024, а відтак, заява позивачки про роз`яснення судового рішення, яка подана нею до канцелярії суду 24.04.2024, поза межами строку для виконання ухвали суду, про роз`яснення якої подана ця заява.

Зі змісту норми ст. 254 КАС України вбачається, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Виходячи із системного тлумачення положень вказаної статті, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, викладення рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

При цьому, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим дана правова норма не містить, а із її змісту слідує, що пояснення щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Правові висновки щодо застосування положень статті 254 КАС України викладені Верховним Судом у постановах від 7 лютого 2018 року у справі № 803/3805/15, від 25 квітня 2018 року у справі № 484/538/16-а, від 25 червня 2018 року у справі № 826/24294/15, від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16, від 21 березня 2019 року у справі № 807/1689/14 та від 20 грудня 2023 року у справі №400/2839/22.

Зокрема, у постанова від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16 Верховний Суд звернув увагу, що ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 13 вересня 2019 року у справі № 816/1512/15 зазначив, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Зокрема, це стосується недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення. Підставою для подання заяви про роз`яснення рішення, є його незрозумілість.

Таким чином, у заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Верховний Суд у постанові від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08 також вказав, що фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Своєю чергою, у постанові від 20 грудня 2023 року у справі №400/2839/22 Верховний Суд, надаючи тлумачення положенням статті 254 КАС України, зазначив, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення певних текстуальних недоліків (якості) резолютивної частини судового акта, який полягає у поясненні рішення суду у більш зрозумілій формі. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина для учасників спору є логічною та не допускає кілька варіантів тлумачення. Без відповідного роз`яснення виконання рішення суду може бути ускладненим або взагалі неможливим.

Враховуючи імперативні положення статті 254 КАС України, Верховний Суд визначив критеріїв встановлення судом можливості прийняття до розгляду заяви про роз`яснення відповідного судового рішення, а саме: заява про роз`яснення судового рішення має бути подана особою, щодо якої воно ухвалене, або особою, якою буде здійснюватися його примусове виконання; судове рішення має підлягати виконанню, але на момент подання відповідної заяви має бути ще не виконане; заявником має бути доведено, що зміст резолютивної частини судового рішення є нечітким або незрозумілим.

Суд зазначає, що в тексті заяви позивачки про роз`яснення судового рішення відсутнє будь-яке зазначення того, що саме позивачці є незрозумілим в ухвалі суду від 09.04.2024 про залишення позову без руху, проте зі контексту цієї заяви вбачається незгода позивачки із цим судовим рішенням.

В ухвалі від 23.04.2024 по справі №380/11787/21 Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладена наступна правова позиція:

«Згідно частини другої статті 254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Зазначена стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення для усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Водночас в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим, як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання, й, при цьому, саме можливість примусового виконання рішення як така є однією з умов подання заяви про його роз`яснення.

Таким чином, у відповідності до імперативних положень статті 254 КАС України, роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню, тобто таке рішення, яким суд розв`язав спір по суті, якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин, але не те, яке ухвалене з процесуальних питань, що не стосуються суті спору, який виник між сторонами у справі, й лише вказує на процесуальні дії, вчинені судом у межах наданих йому повноважень.

Аналогічна правова позиція щодо застосування статті 254 КАС України викладена в ухвалах Верховного Суду від 27 січня 2022 року у справі № 2а-2621/08 та від 29 грудня 2022 року у справі № 140/4723/22».

В даному випадку ухвали суду від 09.04.2024 про залишення позову без руху є процесуальним рішенням, тобто не вирішує спір по суті, не підлягає примусовому виконанню.

Суд зазначає, що ст. 254 КАС України не містить спеціальних вимог до заяви, у зв`язку з чим суд застосовує за аналогією положення статті 167 КАС України.

Частиною 2 статті 167 КАС України визначено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи приписи ч. 2 ст. 167 КАС України заява підлягає поверненню позивачці як очевидно безпідставна та необґрунтована.

Керуючись ст. ст. 167, 243, 248, 254, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 09.04.2024 у справі №280/8165/23 повернути позивачці без розгляду.

Копію даної ухвали направити позивачці.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції (Третього апеляційного адміністративного суду) за правилами, встановленими статтями 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України (протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали суду).

Суддя Р.В. Кисіль