Справа № 296/3040/24
Суддя: Драч Ю. І.
Дата ухвалення: 2024-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/3040/24
У Х В А Л А

Іменем України

24 квітня 2024 рокум.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Драч Ю.І., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про адміністративне стягнення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав до суду позов до Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про адміністративне стягнення ЕНА № 01478663 від 19.02.2024.

Ухвалою суду від 08.04.2024 вказаний позов був залишений без руху та надано п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

22.04.2024 ОСОБА_1 подав клопотання про долучення позовної заяви із усуненими недоліками та клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Розглянувши заяву про звільнення від сплати судового збору, а також дослідивши письмові докази, подані до заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав щодо її задоволення, з огляду на наступне.

Так, питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовано ст. 133 КАС України, яка кореспондується з ч.ч. 1, 2ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлений виключний перелік умов, за яких позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору, зменшено або звільнено від його сплати.

Відповідно до ч. 1ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити позивача від сплати судового збору повністю або частково. З вищевказаних підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із п.п. 1, 2 «г» ч. 1ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Виходячи із зазначених норм, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Позивач як на доказ звільнення від сплати судового збору, додає довідку ОК-07 з реєстру застрахованих осіб за 2012 по 2020 роки та відомості з Державного реєстру фізичних осіб- платників податку про джерела /суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору період з 1 кварталу 2023 року по 2 квартал 2024 року з якого вбачається, що Логвиненком у жовтня 2023 року отримано дохід у вигляді неустойки в сумі 1863,35 грн.

Разом з цим, вищевказані обставини неналежного матеріального стану та надані докази не можуть бути безумовною підставою для звільнення позивача від сплати судового збору з огляду на те, що позивач є особою працездатного віку, відомостей щодо статусу інвалідності немає, відомостей про перебування на лікуванні не надано, відсутні відомості про належність майна.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, одягу тощо.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі № 456/3294/15, № провадження 61-55960св18 від 28 січня 2020 року.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не надано належних доказів скрутного матеріального становища, а саме, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідки про отримання соціальної допомоги у зв`язку з непрацездатністю, не надано також і інформації про наявність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, а відтак клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями133,248 Кодексу адміністративного судочинства України,-

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про адміністративне стягнення - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юрій ДРАЧ