Справа № 460/27042/23
Суддя: Н.В. Друзенко
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 березня 2024 року м. Рівне №460/27042/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Друзенко Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Сарненської гімназії №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Західметал"
доЗахідного офісу Держаудитслужби
про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

Сарненська гімназія №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області (далі - позивач) звернулась до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби від 14.11.2023 про результати моніторингу закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, розпочатої 09.08.2023 за предметом закупівлі «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27».

Ухвалою суду від 27.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №460/27042/23 та вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Цією ж ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Західметал» ().

Згідно з позовною заявою, позовні вимоги ґрунтуються на тому, що 09.08.2023 Сарненською гімназією №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області оприлюднено в електронній системі закупівель оголошення UA-2023-08-09-008986-a про проведення відкритих торгів з особливостями щодо закупівлі робіт за предметом: «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27», очікуваною вартістю 7093077,00 грн з ПДВ. Після закінчення строку для подання тендерних пропозицій, визначених замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, найбільш економічно вигідною визначено тендерну пропозицію учасника закупівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «Західметал» (). Враховуючи відповідність тендерної пропозиції вказаного учасника вимогам тендерної документації, останнього визнано переможцем закупівлі та 24.08.2023 укладено Договір закупівлі №26 (Договір №26) на виконання будівельних робіт. Разом з тим, 23.10.2023 в системі «Prozorro» відповідачем опубліковане повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі UA-2023-08-09-008986-a на підставі наказу Західного офісу Держаудитслужби №274 від 23.10.2023, а 14.11.2023 оприлюднений оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі. За змістом спірного висновку, відповідачем встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (Закон) та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 (Особливості), у зв`язку з чим зобов`язано замовника здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами процедури закупівлі договором з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Західметал» щодо розірвання договору. Зазначений висновок контролюючого органу сторона позивача вважає незаконним, протиправним та таким, що підлягає скасуванню судом, оскільки не дотримано вимог чинного законодавства щодо правильності проведення моніторингу закупівель. Спростовуючи зміст оскаржуваного висновку, сторона позивача вказала, що посилання у висновку на порушення вимог законодавства щодо локалізації товару, а саме виконання робіт з установлення двох насосних станцій (автоматичних фекальних насосних установок Willo Hisewlift 3-35) є необґрунтованим, оскільки зазначений товар не підпадає під дію вимог пункту 6-1 Розділу X Закону з огляду на те, що вартість вищевказаних насосних станцій становить 40823 грн, що є допороговим значенням. Решта ж суми закупівлі складається із вартості виконання робіт будівельного підряду, зумовленого необхідністю встановлення такого обладнання. Не погоджуючись з твердженнями контролюючого органу щодо наведення замовником у проєкті договору про закупівлю та договорі, укладеному за результатами проведення відкритих торгів, умови про гарантійний строк якості закінчених будівельних робіт, яка не відповідає нормам законодавства, сторона позивача зазначила, що з огляду на зміст ДБН В.1.2-14:2018 замовник, формуючи у договорі посилання про те, що строк гарантійних зобов`язань визначений відповідним законодавством, фактично узгодив умови із підрядником щодо строку дії гарантійних зобов`язань. При цьому, сторона позивача звернула увагу суду на те, що 09.11.2023, тобто до моменту оприлюднення спірного висновку, сторонами Договору №26 укладено Додаткову угоду №2 до нього, якою внесено зміни до умов Договору та визначено гарантійний строк якості робіт - 10 років з моменту підписання акта готовності об`єкта до експлуатації за умови дотримання нормативних вимог експлуатації. А тому, вважає, що на момент складення спірного висновку жодних підстав стверджувати, що між замовником та підрядником не врегульовано питання гарантійного строку, у відповідача не було. Щодо посилання Держаудитслужби на відсутність у тендерній документації найменування посади посадової особи замовника, яку останнім уповноважену здійснювати зв`язок з учасниками процедури закупівлі, сторона позивача вказала, що незазначення посади відповідної посадової особи жодним чином не вплинуло на кінцевий результат проведених публічних торгів, адже замовником забезпечено дотримання принципів проведення публічних закупівель. У свою чергу, щодо твердження відповідача про порушення замовником вимог Особливостей під час проведення закупівлі через застосування вимоги про надання переможцем під час укладення договору копії ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності, сторона позивача пояснила, що з огляду на положення частини третьої статті 22 Закону і предмет закупівлі, вимога замовника щодо перевірки наявності ліцензії в учасника саме на стадії відкриття його пропозиції є логічною. Крім того, на переконання сторони позивача, вимога щодо надання відповідної ліцензії може бути правомірною, якщо її надання передбачено тендерною документацією. Заперечуючи обґрунтованість висновків контролюючого органу в частині порушення замовником у Договорі №26 вимог до складання плану та графіка будівельних робіт за об`єктом, сторона позивача зауважила, що план фінансування підписується головним розпорядником бюджетних коштів та підрядником, а оскільки головний розпорядник бюджетних коштів не є стороною Договору №26, то план фінансування лише прикладається до укладеного договору та подається разом з ним до територіального органу казначейства для реєстрації і подальшої оплати. Замовником та підрядником укладено Договір №26 після досягнення згоди щодо усіх його істотних умов, в тому числі й щодо графіка виконання робіт, що відповідає вимогам Закону та Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668. Також, сторона позивача стверджує, що чинним законодавством не передбачено такої підстави для припинення договору, як вимога Держаудитслужби про вчинення таких дій; визначене контролюючим органом зобов`язання порушує загальні принципи укладення та припинення (розірвання) договорів, передбачені Цивільним та Господарським кодексами України. За наведених обставин, сторона позивача просила суд визнати протиправним і скасувати оскаржуваний висновок відповідача.

За змістом відзиву на позовну заяву, сторона відповідача позов не визнала з огляду на його необґрунтованість й безпідставність. Свої заперечення обґрунтувала тим, що висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-08-09-008986-a від 14.11.2023 складений з повним дотриманням вимог Закону при проведенні такого моніторингу, а викладена у оскаржуваному висновку позиція контролюючого органу щодо виявлених порушень є обґрунтованою та відповідає вимогам чинного законодавства. Поряд з цим, сторона відповідача повідомила, що за результатами проведеного моніторингу закупівлі встановлено, зокрема, що у тендерній документації не вказано посади посадової особи замовника, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками, що є порушенням вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону, а також пунктів 3 та 28 Особливостей. При цьому, зауважила, що виявляючи такого роду неточності та невідповідності тендерної документації вимогам законодавства про закупівлі, Держаудитслужба не класифікує порушення на ті, що «вплинули на кінцевий результат проведених публічних торгів» і ті, що «не вплинули на такий результат». Також сторона відповідача вказала, що при складанні тендерної документації позивачем не враховано чинні норми Особливостей, в силу яких під час проведення закупівлі UA-2023-08-09-008986-a не підлягали застосуванню норми частини другої статті 41 Закону щодо необхідності надання переможцем процедури закупівлі замовнику під час укладення договору копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом, чим порушено вимоги пунктів 3 та 28 Особливостей. Крім того, проведеним моніторингом встановлено, що у пункті 8 розділу 4 Проекту договору, який міститься у Додатку №3 до тендерної документації, визначено умову, за якою підрядник гарантує Замовнику якість виконаних робіт за чинним договором протягом термінів, визначених згідно ДБН з моменту підписання акта готовності об`єкта до експлуатації при умові дотримання нормативних вимог експлуатації. Аналогічна умова міститься і у Договорі №26. Водночас, сторона відповідача стверджує, що наведена замовником умова не відповідає нормам законодавства, а саме пункту 103 постанови КМУ від 01.08.2005 №668 та статті 884 Цивільного кодексу України, що свідчить про порушення позивачем вимоги абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, а також пунктів 3 та 28 Особливостей. Також, сторона відповідача пояснила, що за наслідками аналізу Додатку №2 до тендерної документації (технічне завдання) виявлено, що при виконанні робіт за предметом закупівлі передбачено, зокрема, установлення двох насосних станцій, а саме автоматичних фекальних насосних установок «Willo Hisewlift 3-35» із зазначенням у примітках про можливість використання еквівалентного товару. При цьому, підпунктом 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону встановлено, що особливості здійснення закупівель, визначені цим пунктом, застосовуються до таких товарів, зокрема, як насоси та компресори; насоси; насоси для рідин; відцентрові насоси та підіймачі рідин; підіймачі рідин; відцентрові насоси. Однак, замовник при проведенні досліджуваної процедури закупівлі не зазначив у тендерній документації вимог та умов щодо особливостей здійснення предмета закупівлі, встановлених пунктом 6-1 розділу X Закону. Між тим, зауважила, що проведеним під час моніторингу аналізом даних у Переліку товарів з підтвердженим ступенем локалізації (15 і більше відсотків) на офіційному вебсайті Мінекономіки та на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель, насосної установки «Wilo Hisewlift 3-35» не виявлено. Крім цього, досліджувана закупівля не підпадає під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також під винятки, зазначені в абзацах четвертому - шостому пункту 3 Особливостей. У той же час, замовником здійснено досліджувану закупівлю з порушенням вимог пункту 3 Особливостей, а також пункту 6-1 розділу X Закону. Стверджуючи про порушення замовником вимог пунктів 17, 83, 84 Постанови КМУ від 01.08.2005 №668, пунктів 3, 17 Особливостей та частини першої статті 41 Закону, сторона відповідача звернула увагу, що укладений Договір №26 містить план фінансування робіт, у якому не зазначено фінансування за місяцями 2023 року та не визначено джерела і напрями фінансування (види витрат), а також графік виконання робіт, у якому не визначено переліку видів робіт (етапів, комплексів) з розбивкою на дати їх початку та закінчення (конкретних видів робіт, які заплановано виконати). Поміж тим, сторона відповідача зазначила, що оспорюваний висновок не є перешкодою у реалізації законних прав, свобод, обов`язків та охоронюваних законом інтересів замовника, а визначений у ньому спосіб усунення виявлених порушень є чітким та конкретизованим, і спрямований на дотримання замовником в подальшому відповідних правових норм під час проведення закупівель. З наведених підстав, сторона відповідача просила суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

30.01.2024, з використанням підсистеми «Електронний суд», третя особа на стороні позивача подала до суду письмові пояснення, за змістом яких позов підтримала у повному обсязі та заперечила щодо доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву. Також повідомила, що станом на час розгляду цієї адміністративної справи ТОВ «Західметал» виконано значний обсяг будівельних робіт за договором підряду та у замовника немає претензій до якості виконання таких робіт. Просила позов задовольнити.

В силу приписів частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяви по суті справи, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають значення для розгляду й вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Рішенням уповноваженої особи Сарненської гімназії №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області №44 від 08.08.2023 затверджено тендерну документацію для проведення відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27», код ДК 021:2015: 45210000-2 - Будівництво будівель.

09.08.2023 Сарненською гімназією №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області як замовником розпочато публічну закупівлю робіт за предметом «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27» шляхом оприлюднення в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями - єдиний унікальний номер закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, за змістом якого, зокрема: очікувана вартість предмета закупівлі визначена замовником у розмірі 7093077,00 грн з ПДВ; кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 17.08.2023; мова тендерної пропозиції - українська; вид забезпечення тендерних пропозицій - відсутній; дата та час розкриття тендерних пропозицій - 17.08.2023; розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю - відсутні (а.с.27).

Після закінчення строку для подання тендерних пропозицій, визначених замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, тендерну пропозицію учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Західметал» () визначено електронною системою закупівель як найбільш економічно вигідну. Остаточна ціна такої пропозиції склала 7085000,00 грн з ПДВ (зворот а.с.19).

З огляду на відповідність поданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Західметал» документів вимогам тендерної документації, 18.08.2023 позивачем прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем - ТОВ «Західметал», яке того ж дня оприлюднено замовником на вебпорталі «Prozorro» (зворот а.с.19).

За результатами проведеної закупівлі, 24.08.2023 між Сарненською гімназією №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області як замовником і ТОВ «Західметал» як переможцем закупівлі укладено Договір закупівлі №26, предметом якого визначено будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27 (а.с.29-36).

Суд зазначає, що відомості та інформація, розміщені в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro», є відкритими і знаходяться у вільному доступі. Крім того, стороною позивача долучено до матеріалів справи електронний доказ - компакт-диск із тендерною документацією для згаданої вище закупівлі і документами, поданими учасником ТОВ «Західметал» у складі своєї тендерної пропозиції (а.с.28 (компакт-диск)).

Відповідно до наказу Західного офісу Держаудитслужби «Про початок моніторингу процедур закупівель» №274 від 23.10.2023, відповідачем розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2023-08-09-008986-a. При цьому, згідно з додатком до цього наказу, підставою для здійснення моніторингу вказаної закупівлі визначено «Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Доручення Держаудитслужби України №003100-18/11797-2023 від 13.10.2023».

Зазначений наказ оприлюднений в електронній системі закупівель 23.10.2023 (а.с.17).

24.10.2023 та 01.11.2023 через електронну систему закупівель відповідач звернувся до позивача із запитами про надання пояснень в межах проведення моніторингу публічної закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, суть яких узгоджується зі змістом оскаржуваного висновку.

У відповідь на вказані запити, 26.10.2023 та 06.11.2023 відповідно через електронну систему закупівель замовником надані відповіді, зміст яких відповідає доводам і аргументам позивача, викладеним у позовній заяві (зворот а.с.17, а.с.18).

Однак, 14.11.2023 заступником начальника Західного офісу Держаудитслужби затверджено оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-08-09-008986-a (далі - Висновок), відповідно до якого за результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (Закон) та Особливостей здійснення публічних закупівель (…), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 (Особливості), встановлено порушення вимог пунктів 3, 17 та 28 Особливостей, пункту 17 частини другої статті 22 та абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. За результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю та його оприлюднення встановлено порушення вимог пункту 3 Особливостей, а також пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону. Крім того, укладений договір про закупівлю не відповідає нормам статті 884 Цивільного кодексу України, пунктів 17, 83, 84 та 103 постанови КМУ від 01.08.2005 №668 та, відповідно, не відповідає нормам пунктів 3 та 17 Особливостей, а також частини першої статті 41 Закону.

Поряд з цим, за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону та Особливостей, розгляду тендерної пропозиції, надання учасником-переможцем документів при укладанні договору про закупівлю, своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов укладеного договору вимогам тендерної документації та тендерній пропозиції переможця тендеру, правомірності внесення змін до договору - контролюючим органом порушень не встановлено.

З огляду на виявлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону, Західний офіс Держаудитслужби зобов`язав Сарненську гімназію №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме: на усунення порушення підпункту 2 пункту 44, а також пункту 3 Особливостей і пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону - вжити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами процедури закупівлі договору з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Західметал» щодо розірвання договору. Крім того, вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) щодо недопущення в подальшому порушення вимог пунктів 3, 17 та 28 Особливостей, пункту 17 частини другої статті 22, абзацу першого частини третьої статті 22 та частини першої статті 41 Закону при складанні тендерної документації, а також врахування норм статті 884 ЦК України та пунктів 17, 83, 84, 103 постанови КМУ від 01.08.2005 №668 при укладанні договорів підряду. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с.21-26).

Зазначений Висновок опублікований відповідачем у системі «Prozorro» 14.11.2023.

Разом з тим, вважаючи висновок Західного офісу Держаудитслужби від 14.11.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-08-09-008986-a протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом, з відображенням такого оскарження у системі «Prozorro».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII (у редакції, чинній на час виникненні спірних правовідносин), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» №868 від 28.10.2015 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

При цьому, підпунктом 3 пункту 4 вказаного Положення встановлено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

А згідно з пунктом 7 цього ж Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до пункту 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби №23 від 02.06.2016 (далі - Положення №23), Західний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях.

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

На території Львівської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.

На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Наведене узгоджується зі змістом пункту 3 Положення №23, згідно з яким основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Львівської, Волинської, Закарпатської, Івано-Франківської, Рівненської, Тернопільської, Чернівецької, Хмельницької областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Пунктом 4 цього ж Положення визначено, що Офіс, відповідно до покладених на нього завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки й моніторингу закупівель; вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема, шляхом звернення до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; здійснює самопредставництво в судах України без окремого доручення через державних службовців юридичної служби та інших структурних підрозділів Офісу та його управлінь.

З матеріалів справи судом встановлено, що моніторинг публічної закупівлі UA-2023-08-09-008986-a розпочато відповідачем відповідно до наказу Західного офісу Держаудитслужби «Про початок моніторингу процедур закупівель» №274 від 23.10.2023. При цьому, підставою для проведення моніторингу визначено пункт 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

У свою чергу, підставою для реалізації відповідачем заходів державного фінансового контролю на території Рівненської області, зокрема, шляхом моніторингу процедури закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, слугував лист-доручення заступника голови Державної аудиторської служби України «Про надання доручення» №003100-18/11797-2023 від 13.10.2023.

Враховуючи викладене, слід дійти висновку, що Західним офісом Держаудитслужби здійснено реалізацію заходів державного фінансового контролю на території Рівненської області шляхом проведення моніторингу публічної закупівлі UA-2023-08-09-008986-a з дотриманням вимог пунктів 1, 3 Положення №23 щодо порядку здійснення такого моніторингу.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015 (у редакції Закону України №114-IX від 19.09.2019, зі змінами; далі - Закон №922-VIII).

Відповідно до пункту 3-7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ (з наступними змінами та доповненнями), із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

На виконання вимог Закону №922-VIII, 12.10.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №1178, якою затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).

Згідно з пунктом 23 Особливостей (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Дані автоматичних індикаторів ризиків застосовуються з урахуванням цих особливостей.

У свою чергу, відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIIІ, моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

За змістом частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина друга статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною третьою статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Частиною четвертою статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина п`ята статті 8 вказаного Закону).

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За правилами частини восьмої статті 8 цього ж Закону, замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Разом з тим, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Суд зазначає, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення визначаються наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241.

Пунктами 3-5 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі передбачено, що висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг. Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Враховуючи викладене, а також підставу заявленого позову, саме зміст оскаржуваного Висновку підлягає аналізу та оцінці судом.

При цьому, суд враховує, що зміст такого висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України. В силу вимог вказаної статті, обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Так, відповідно до пункту 1 констатуючої частини Висновку, предметом проведеного відповідачем моніторингу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності тендерної документації вимогам Закону №922-VIII (у чинній для досліджуваної процедури закупівлі редакції) та Особливостей; правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону №922-VIII та Особливостей; розгляду тендерних пропозицій; надання учасником-переможцем документів при укладанні договору про закупівлю; своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення; відповідності умов укладеного договору вимогам тендерної документації та тендерній пропозиції переможця тендеру; правомірності внесення змін до договору про закупівлю.

Під час моніторингу Західним офісом Держаудитслужби проаналізовано: річний план закупівель Сарненської гімназії №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області на 2023 рік (UA-P-2023-08-09-003362-a); оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію Замовника; реєстр отриманих тендерних пропозицій; протокол розкриття тендерної пропозиції; тендерну пропозицію ТОВ «Західметал»; протокольне рішення уповноваженої особи замовника №50 від 18.08.2023; повідомлення про намір укласти договір; опубліковані ТОВ «Західметал» як переможцем тендеру документи та інформацію; договір про закупівлю №26 від 24.08.2023, додаткові угоди №1 від 11.09.2023 та №2 від 09.11.2023 до вказаного договору, а також повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, опубліковані при внесенні вказаними додатковими угодами змін до договору; опубліковані замовником під час моніторингу пояснення та документи на запити органу державного фінансового контролю.

Так, за результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та Особливостей, контролюючим органом встановлено, зокрема, порушення замовником вимог пунктів 3, 28 Особливостей та пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII (пункт 2 констатуючої частини Висновку).

В обґрунтування встановленого порушення, у пункті 1 констатуючої частини Висновку органом державного фінансового контролю зазначено наступне: «у підпункті 2.3 пункту 2 «Інформація про замовника торгів» розділу 1 «Загальні положення» тендерної документації замовника зазначено: ОСОБА_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , телефон: НОМЕР_1 . На запит Західного офісу Держаудитслужби щодо надання інформації стосовно посади посадової особи замовника, яку уповноважену здійснювати зв`язок з учасниками процедури закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, Замовником опубліковано в електронній системі закупівель відповідь, у якій вказано, що посадова особа ( ОСОБА_1 ) обіймає посаду секретаря-друкарки та виконує обов`язки уповноваженої особи замовника. Проте, у тендерній документації не вказано посади посадової особи замовника, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками».

Аналізуючи встановлене відповідачем порушення, суд враховує, що за правилами абзацу першого пункту 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Згідно з абзацом першим пункту 28 Особливостей, тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Частиною першою статті 22 Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками (пункт 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII).

За результатами аналізу змісту Тендерної документації для проведення відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27» (далі - Тендерна документація) судом встановлено, що визначені пунктом 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII відомості замовником наведено у пункті 2.3 розділу І Тендерної документації, а саме: «ПІБ: ОСОБА_1 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; телефон: НОМЕР_1 ».

Разом з тим, інформацію щодо посади посадової особи замовника, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками при проведенні закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, Тендерна документація не містить, що не заперечується й позивачем за змістом поданої ним заяви по суті справи.

Наведене, на переконання суду, свідчить про недотримання позивачем вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII та, відповідно, пунктів 3, 28 Особливостей, що, у свою чергу, підтверджує обґрунтованість порушення, встановленого контролюючим органом в оскаржуваному Висновку.

При цьому, суд критично оцінює твердження сторони позивача про те, що незазначення згаданих вище відомостей у Тендерній документації жодним чином не вплинуло на кінцевий результат проведених публічних торгів, адже замовником забезпечено дотримання принципів проведення публічних закупівель, оскільки відображення у тендерній документації інформації, передбаченої, зокрема, пунктом 17 частини другої статті 22 Закону №922-VIII, є обов`язком, а не правом замовника при підготовці (формуванні) такого документа, та нормами Закону №922-VIII (з урахуванням Особливостей) не передбачено будь-яких винятків з цього правила.

Крім того, за результатами аналізу відповідності Тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та Особливостей, органом державного фінансового контролю встановлено порушення замовником вимог пункту 17 Особливостей та абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII (пункт 2 констатуючої частини Висновку).

В обґрунтування виявленого недоліку, у пункті 1 констатуючої частини Висновку контролюючим органом зазначено таке: «за умовами підпункту 3.2 пункту 3 «Проєкт договору про закупівлю» розділу 6 «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» Тендерної документації замовника, переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати, зокрема, копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом. Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Водночас, за нормами пункту 17 чинної для досліджуваної процедури закупівлі редакції Особливостей, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі укладається з урахуванням положень статті 41 Закону №922-VIII, за винятком окремих її частин, зокрема частини другої, якою саме передбачено надання переможцем процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю у відповідних випадках копії ліцензії або документа дозвільного характеру. Таким чином, норми частини другої статті 41 Закону №922-VIII під час проведення закупівлі UA-2023-08-09-008986-a не застосовуються та вимога щодо надання переможцем процедури закупівлі замовнику під час укладення договору копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом, у пункті 17 Особливостей, відсутня. Враховуючи вищенаведене, при складанні тендерної документації замовником не враховано чинні норми Особливостей, чим порушено вимоги пунктів 3 та 28 Особливостей».

Оцінюючи обґрунтованість встановленого відповідачем порушення, суд виходить з такого.

За приписами абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

З аналізу судом змісту Тендерної документації для закупівлі UA-2023-08-09-008986-a встановлено, що користуючись положеннями абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, з урахуванням норм частини другої статті 41 Закону №922-VIII, у підпункті 3.2 пункту 3 розділу 6 Тендерної документації замовником передбачено, що переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю; копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом; у разі якщо переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є об`єднання учасників, копія ліцензії або дозволу надається одним з учасників такого об`єднання учасників; договірну ціну, сформовану відповідно до пункту 3.3 розділу 6 цієї тендерної документації.

У випадку ненадання переможцем зазначеної інформації, переможець вважається таким, що відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю, та підлягає відхиленню на підставі абзацу 2 підпункту 3 пункту 44 Особливостей.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до абзаців першого, другого пункту 17 Особливостей, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону та цих особливостей.

Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Суд констатує, що закупівля UA-2023-08-09-008986-a здійснювалась позивачем із застосуванням процедури відкритих торгів, порядок проведення якої визначено Законом №922-VIII, з урахуванням пункту 10 Особливостей, що також не заперечується сторонами у поданих ними заявах по суті спору.

З наведеного слід дійти висновку, що при формуванні позивачем Тендерної документації для закупівлі UA-2023-08-09-008986-a та проведенні відкритих торгів положення частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону №922-VIII застосуванню не підлягали, що свідчить про безпідставність та необґрунтованість вимог замовника в частині необхідності надання переможцем цієї процедури закупівлі під час укладення договору копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом.

Між тим, за наслідками аналізу положень Закону №922-VIII та Особливостей слід дійти висновку, що при проведенні відкритих торгів з особливостями, керуючись положеннями абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, замовникам не заборонено вимагати, зокрема, копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності саме від учасників процедури закупівлі.

Натомість, що стосується переможця відкритих торгів, то з огляду на положення абзацу другого пункту 17 Особливостей, під час укладення договору про закупівлю замовник вправі вимагати, а переможець відкритих торгів зобов`язаний надати виключно інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Суд не приймає до уваги твердження сторони позивача про те, що з огляду на положення частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, замовник вправі додатково вимагати документи, які б не дискримінували учасника, однак свідчили про дотримання ним визначених законодавством умов на виконання робіт по предмету закупівлі, оскільки як частиною другою статті 41 Закону №922-VIII, так і абзацом другим пункту 17 Особливостей визначено чіткий перелік категорій документів, які замовник вправі вимагати від переможця процедури відкритих торгів на етапі укладення договору про закупівлю. А тому, встановлення замовником у тендерній документації для проведення відкритих торгів (з особливостями) вимоги про надання переможцем під час укладення договору про закупівлю, окрім інформації про право підписання договору про закупівлю, також інших документів (відомостей) свідчитиме про надмірний характер таких вимог та суперечитиме приписам пункту 17 Особливостей.

Враховуючи викладене вище, суд вважає обґрунтованим твердження контролюючого органу про порушення позивачем при проведенні закупівлі UA-2023-08-09-008986-a вимог пункту 17 Особливостей та абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII.

У свою чергу, за результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідачем встановлено, зокрема, порушення позивачем вимог пункту 3 Особливостей, а також пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII (пункт 2 констатуючої частини Висновку).

В обґрунтування означеного вище порушення, контролюючим органом вказано наступне: «(…) Моніторингом встановлено, що учасником ТОВ «Західметал» у складі тендерної пропозиції надано договірну ціну та розрахунки до неї (файли «договірна ціна.pdf» та «локальний кошторис.pdf»), зокрема, Локальний кошторис 02-01-02 «Водопровід і каналізація» та відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку, до яких включено установлення насосних станцій, а саме 2-х автоматичних фекальних насосних установок «Wilo Hisewlift 3-35» (РЕКН КБ 18-13-1-И8, 2301-1001). Проведеним під час моніторингу аналізом даних у Переліку товарів з підтвердженим ступенем локалізації (15 і більше відсотків) на офіційному веб-сайті Мінекономіки (https://cutt.ly/SX8MmIQ) та на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua/page/localisation) наявності насосної установки «Wilo Hisewlift 3-35» не виявлено. Крім цього, досліджувана закупівля (предмет закупівлі) не підпадає під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також під винятки, зазначені в абзацах четвертому - шостому пункту 3 Особливостей. Таким чином, з урахуванням вищевикладеного та того, що вартість предмета закупівлі за досліджуваною процедурою закупівлі перевищує 200 тис. гривень та не перевищує пороги, встановлені відповідними міжнародними угодами України, закупівля за досліджуваною процедурою повинна була здійснюватись виключно якщо ступінь локалізації виробництва вищевказаного товару (фекальні насосні установки) дорівнює чи перевищує 15 відсотків у 2023 році, та учасник ТОВ «Західметал» повинен був врахувати вимоги пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII щодо локалізації товару. Проте, замовником здійснено досліджувану закупівлю робіт з будівництва захисної споруди цивільного захисту (виконання яких передбачає набуття Замовником у власність товарів, визначених пунктом 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII) з порушенням вимог пункту 3 Особливостей, а також пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII».

Аналізуючи встановлене відповідачем порушення, суд зазначає, що за приписами абзацу третього пункту 3 Особливостей, під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей (крім випадків, передбачених абзацами четвертим - шостим цього пункту) замовники застосовують положення пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII.

Положення пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII не застосовуються замовниками у разі:

- здійснення закупівлі товару, включеного до переліку товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, операції з ввезення яких на митну територію України та/або операції з постачання яких на митній території України звільняються від обкладення податком на додану вартість та які звільняються від сплати ввізного мита, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №224 від 20.03.2020;

- здійснення замовником закупівлі товару для потреб Збройних Сил, інших військових формувань, правоохоронних органів на їх запит з подальшою передачею таких товарів на облік запитувача (абзаци четвертий - шостий пункту 3 Особливостей).

Також, слід врахувати, що цей пункт не застосовується до закупівель, які підпадають під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (абзац другий пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII).

Так, відповідно до підпункту 1 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, тимчасово, з 2022 року строком на 10 років, встановлюються такі особливості здійснення закупівель, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень: замовник здійснює закупівлю товарів, визначених підпунктом 2 цього пункту, виключно якщо їх ступінь локалізації виробництва дорівнює чи перевищує: у 2022 році - 10 відсотків; у 2023 році - 15 відсотків (…).

При цьому, перелік товарів, закупівля яких здійснюється з урахуванням ступеня локалізації їх виробництва на відповідний рік, законодавцем визначено у підпункті 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII.

Разом з тим, як встановлено вище судом, предметом закупівлі UA-2023-08-09-008986-a є роботи, а саме будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27.

У зв`язку з цим, суд враховує, що за змістом пункту 22 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі (…). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

А підпунктом 4 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII передбачено, що у разі здійснення замовником закупівлі робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених цим пунктом, процедури закупівлі таких робіт чи послуг здійснюються з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.

Таким чином, слід дійти висновку, що вимога про ступінь локалізації застосовується замовником до закупівель у разі, якщо вартість предмета закупівлі, вказаного у переліку підпункту 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII (у тому числі робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених цим пунктом), становить або перевищує 200 тисяч гривень.

Наведене узгоджується зі змістом листа Міністерства економіки України №3323-04/62315-06 від 30.08.2022, який враховується судом в силу положень частини першої статті 9 Закону №922-VIII.

Дослідженням судом Тендерної документації до закупівлі UA-2023-08-09-008986-a встановлено, що перелік і обсяги послуг, які підлягають виконанню в рамках договору про закупівлю, визначені замовником у Додатку №2 до цієї документації (підпункт 6.1 пункту 6 розділу 3 Тендерної документації).

Так, відповідно до вказаного Додатку (є технічним завданням предмета закупівлі, виконаний згідно з проектно-кошторисною документацією по об`єкту будівництва), при виконанні робіт за предметом закупівлі UA-2023-08-09-008986-a замовником передбачено, зокрема, установлення насосних станцій у кількості 2 шт (розділ 2 Локального кошторису 02-01-02 на Водопровід і каналізація). При цьому, згідно з відомістю ресурсів до локального кошторису №02-01-02 на Водопровід і каналізація, такими насосними станціями є Автоматична фекальна насосна установка з ріжучим механізмом, зворотнім клапаном, захистом від переповнення, фільтром з активованим вуглем Q=5м3/год, H=5м, N=0,4 кВт 220/230V «Wilo Hisewlift 3-35».

Поряд з цим, за змістом Додатку №2 до Тендерної документації замовником вказано, що посилання у тендерній документації на конкретні торгівельні марки чи фірми, патенти, конструкції або тип закупівлі, джерело його походження або виробника, слід читати у редакції - «або еквівалент».

Суд зауважує, що до переліку товарів, визначеному законодавцем у підпункті 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, до яких застосовуються вимоги щодо локалізації, належать, зокрема: насоси та компресори; насоси; насоси для рідин; відцентрові насоси та підіймачі рідин; відцентрові насоси.

Закупівля автоматичної фекальної насосної установки «Wilo Hisewlift 3-35» здійснювалася не у випадках, передбачених абзацами четвертим - шостим пункту 3 Особливостей; остання не підпадає під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (перелік відповідних міжнародних угод наведено у додатку до листа Мінекономіки №3323-04/62315-06 від 30.08.2022).

Доказів протилежного до матеріалів справи сторонами не долучено та судом не встановлено.

Таким чином, враховуючи вартість предмета закупівлі UA-2023-08-09-008986-a (понад 200 тис. грн), а також те, що виконання робіт за предметом цієї закупівлі передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених підпунктом 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, вимога про ступінь локалізації мала бути застосована замовником до закупівлі UA-2023-08-09-008986-a та врахована її учасниками при поданні тендерних пропозицій.

За приписами підпункту 1 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, ступінь локалізації виробництва визначається самостійно виробником товару, що є предметом закупівлі, та підтверджується Уповноваженим органом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (…).

Уповноважений орган формує та веде перелік товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації виробництва, який оприлюднюється на його офіційному веб-сайті.

Уповноважений орган здійснює моніторинг дотримання вимог щодо ступеня локалізації виробництва предметів закупівлі, внесених до переліку товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації виробництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з листом Мінекономіки №3323-04/62315-06 від 30.08.2022, формування переліку товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації (далі - перелік товарів з підтвердженим ступенем локалізації) здійснюється на підставі переліку товарів, визначеного у підпункті 2 пункту 6-1 Розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення", за результатами автоматичного опрацювання поданих виробником заявок на веб-порталі Уповноваженого органу. Перелік товарів з підтвердженим ступенем локалізації оприлюднюється на вебпорталі та офіційному вебсайті Мінекономіки за посиланнями: https://prozorro.gov.ua/page/localisation та https://cutt.ly/SX8MmIQ.

Таким чином, сформований перелік товарів з підтвердженим ступенем локалізації є автоматичним підтвердженням Мінекономіки ступеня локалізації.

Ступінь локалізації розраховується виробником товару самостійно за наведеною в Законі №922-VIII формулою та автоматично підтверджується шляхом математичної перевірки інформації, внесеної до форми калькуляції собівартості товару.

При цьому, для підтвердження відповідного ступеня локалізації, згідно із Законом №922-VIII, замовник може встановити в тендерній документації вимогу про зазначення у тендерній пропозиції учасника інформації про наявність запропонованого товару в переліку із відповідним ступенем локалізації, який формує та веде Уповноважений орган, або встановити вимогу вказати безпосередньо посилання на відповідний товар тощо.

За результатами аналізу змісту Тендерної документації для закупівлі UA-2023-08-09-008986-a слід дійти висновку, що замовником не враховано вимоги про ступінь локалізації товару, який входить до складу предмета цієї закупівлі, та, відповідно, не встановлено для учасників будь-яких вимог щодо способу її підтвердження, що, на переконання суду, є самостійною підставою для твердження про порушення позивачем вимог пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII та пункту 3 Особливостей.

Поряд з цим, матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами справи за змістом поданих ними заяв по суті, що на виконання вимог Тендерної документації для закупівлі UA-2023-08-09-008986-a, учасником та переможцем закупівлі ТОВ «Західметал» у складі своєї тендерної пропозиції надано договірну ціну та розрахунки до неї (електронні документи «договірна ціна.pdf» та «локальний кошторис.pdf»), зокрема, Локальний кошторис 02-01-02 на «Водопровід і каналізація» та відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку, до яких включено установлення насосних станцій (2 шт), а саме 2-х автоматичних фекальних насосних установок Wilo Hisewlift 3-35 (РЕКН КБ 18-13-1-И8, 2301-1001).

Однак, у складі тендерної пропозиції згаданого вище учасника відсутні будь-які документи (відомості) на підтвердження інформації про наявність запропонованого ним товару в переліку із відповідним ступенем локалізації, який формує та веде Мінекономіки як Уповноважений орган у сфері публічних закупівель.

Учасниками справи не заперечується і той факт, що запропонований ТОВ «Західметал» товар, а саме автоматична фекальна насосна установка Wilo Hisewlift 3-35 була відсутня у Переліку товарів з підтвердженим ступенем локалізації (15 і більше відсотків у 2023 році), розміщеному на офіційному вебпорталі та офіційному вебсайті Мінекономіки за посиланнями: https://prozorro.gov.ua/page/localisation та https://cutt.ly/SX8MmIQ, як станом на час оголошення / проведення відкритих торгів / укладення договору про закупівлю, так і станом час проведення відповідачем моніторингу закупівлі UA-2023-08-09-008986-a.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що при проведенні закупівлі UA-2023-08-09-008986-a позивачем не дотримано передбачених пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII та пунктом 3 Особливостей вимог про ступінь локалізації товару, який входить до складу предмета цієї закупівлі, що свідчить про обґрунтованість оскаржуваного Висновку відповідача у відповідній частині.

Також, за результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, контролюючим органом встановлено, що укладений договір про закупівлю не відповідає нормам статті 884 Цивільного кодексу України, пунктів 17, 83, 84 і 103 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668 та, відповідно, не відповідає нормам пунктів 3 та 17 Особливостей, а також частини першої статті 41 Закону №922-VIII (пункт 2 констатуючої частини Висновку).

В обґрунтування виявлених порушень, органом державного фінансового контролю зазначено, зокрема, наступне: «(…) Моніторингом встановлено, що у пункті 8 розділу 4 Проєкту договору, що міститься у Додатку №3 до тендерної документації, визначено умову, за якою підрядник гарантує замовнику якість виконаних робіт за чинним договором протягом термінів, визначених згідно ДБН з моменту підписання акту готовності об`єкта до експлуатації при умові дотримання нормативних вимог експлуатації. Аналогічна умова міститься і у пункті 8 розділу 4 укладеного за результатами досліджуваної процедури закупівлі Договору №26 від 24.08.2023. На запит Західного офісу Держаудитслужби щодо надання інформації про те, відповідно до якого ДБН визначено гарантію якості виконаних робіт та який строк такої гарантії. У наданому під час моніторингу поясненні замовником вказано, що він користувався ДБН В.1.2-14:2018 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд» (із змінами). Аналізом ДБН В.1.2-14:2018 встановлено, що ці норми встановлюють загальні принципи забезпечення надійності і конструктивної безпеки будівель і споруд, зокрема загальні строки експлуатації будівель та інженерних споруд (із визначенням розрахункових строків при проектуванні). Водночас, майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами-юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями (…). Відповідно до норм частини першої статті 884 ЦК України, (…) гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом (…) Також, згідно з пунктом 103 постанови КМУ від 01.08.2005 №668, гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить десять років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом. Таким чином, з врахуванням вищенаведеного, замовником у Проекті договору (Додаток №3 до тендерної документації) наведено умову, яка не відповідає нормам законодавства (пункт 103 Постанови КМУ №668, стаття 884 ЦК України), чим порушено вимоги абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII, а також пунктів 3 та 28 Особливостей. Як наслідок (включення аналогічної умови до укладеного договору), при укладанні договору про закупівлю порушено норми пунктів 3 та 17 Особливостей, а також частини першої статті 41 Закону №922-VIII».

Оцінюючи обґрунтованість встановленого контролюючим органом порушення, суд враховує, що за правилами частини другої статті 22 Закону №922-VIII, у тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов (пункт 8).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Абзацом першим пункту 17 Особливостей визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону та цих особливостей.

Наведене узгоджується з положеннями частини першої статті 41 Закону №922-VIII.

При цьому, приписами пункту 18 Особливостей установлено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

З аналізу змісту Тендерної документації до закупівлі UA-2023-08-09-008986-a судом встановлено, що проект договору про закупівлю замовником викладено у Додатку №3 до цієї документації.

При цьому, вимоги до виконання та якості робіт наведено у розділі 4 Проекту договору про закупівлю, за змістом якого, зокрема:

- після закінчення виконання Підрядником Робіт, Замовником протягом 3 календарних днів з дати отримання відповідного повідомлення Підрядника, здійснюється перевірка якості виконаних Робіт та відповідність їх Технічній специфікації (пункт 4);

- Підрядник гарантує Замовнику якість виконаних Робіт за чинним договором на протягом термінів визначених згідно ДБН з моменту підписання акту готовності об`єкта до експлуатації при умові дотримання нормативних вимог експлуатації (пункт 8);

- гарантійне обслуговування включає в себе роботи з усунення дефектів/недоліків виконаних Робіт, виявлених Замовником в процесі експлуатації, які були допущені Підрядником під час виконання Робіт (пункт 9);

- гарантійний строк збільшується на час проведення гарантійного обслуговування (ремонту) (пункт 13).

Суд зауважує, що умови аналогічного змісту містяться також і у розділі 4 Договору закупівлі №26 від 24.08.2023, укладеного за результатами проведення закупівлі UA-2023-08-09-008986-a (а.с.29-36).

На підтвердження обґрунтованості згаданих вище договірних положень, за змістом позовної заяви сторона позивача покликається на норми ДБН В.1.2-14:2018 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд» (зі змінами), позаяк вказані ДБН встановлюють загальні принципи забезпечення надійності і конструктивної безпеки будівель і споруд, зокрема, загальні строки експлуатації будівель та інженерних споруд (із визначенням розрахункових строків при проектуванні).

Однак, суд критично оцінює такі покликання сторони позивача та звертає увагу на те, що відповідно до частини першої статті 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно зі статтею 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За правилами частини першої статті 883 Цивільного кодексу України, підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.

А за приписами частини першої статті 884 цього Кодексу, підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва, а також укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд визначають Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №668 від 01.08.2005 (далі - Постанова №668).

Так, за змістом пункту 5 Постанови №668, договір підряду укладається у письмовій формі. Істотними умовами договору підряду є, зокрема: предмет договору підряду; договірна ціна; строки початку та закінчення робіт (будівництва об`єкта); джерела та порядок фінансування робіт (будівництва об`єкта); гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва), порядок усунення недоліків.

У свою чергу, пунктом 103 Постанови №668 визначено, що підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку.

Гарантійні строки якості закінчених робіт, експлуатації змонтованих конструкцій встановлюються у договорі підряду з урахуванням вимог до цих робіт і конструкцій, визначених у проектній документації.

Гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить десять років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом.

Наведені вище законодавчі положення дають підстави для висновку, що мінімальний гарантійний строк якості робіт та експлуатації об`єкта будівництва, який застосовується учасниками господарсько-правових відносин у сфері будівельного підряду, становить десять років.

Разом з тим, як у проекті договору про закупівлю, так і у договорі, укладеному за результатами проведення відкритих торгів UA-2023-08-09-008986-a, позивачем не було визначено конкретного гарантійного строку якості виконаних будівельних робіт по об`єкту, про що зазначено відповідачем у спірному Висновку.

Суд погоджується з твердженнями контролюючого органу про те, що у проекті договору про закупівлю (Додаток №3 до Тендерної документації), а також у Договорі закупівлі №26 від 24.08.2023 (станом на момент його укладення та до початку моніторингу закупівлі) замовником було наведено умову, яка не відповідає нормам чинного законодавства, а саме частині першій статті 884 ЦК України та пункту 103 Постанови №668.

У той же час, суд не приймає до уваги доводи сторони позивача про те, що укладення Додаткової угоди №2 від 09.11.2023 (тобто до моменту оприлюднення спірного Висновку), якою пункт 8 розділу 4 Договору закупівлі №26 від 24.03.2023 викладено у новій редакції, а саме: «Підрядник гарантує Замовнику якість виконаних Робіт за чинним договором десять років з моменту підписання акту готовності об`єкта до експлуатації при умові дотримання нормативних вимог експлуатації.» (а.с.38), не дає жодних підстав стверджувати, що замовником та підрядником не було врегульовано у договорі підряду питання гарантійного строку робіт, оскільки вказані вище недоліки були фактично допущені позивачем ще до початку проведення відповідачем моніторингу закупівлі та усунуті сторонами Договору закупівлі №26 від 24.03.2023 лише після опублікування контролюючим органом в електронній системі закупівель запиту замовнику про надання пояснень від 01.11.2023.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що при підготовці Тендерної документації для закупівлі UA-2023-08-09-008986-a та укладенні Договору закупівлі №26 від 24.08.2023 позивачем не дотримано вимог чинного законодавства в частині визначення гарантійного строку закінчених будівельних робіт, чим порушено вимоги абзацу першого частини третьої статті 22 та частини першої статті 41 Закону №922-VIII, пунктів 3, 17 і 28 Особливостей. Наведене, у свою чергу, свідчить про обґрунтованість встановленого відповідачем порушення та правомірність оскаржуваного Висновку у відповідній частині.

Крім того, за наслідками проведеного моніторингу органом державного фінансового контролю установлено, що укладений договір №26 від 24.08.2023 містить графік виконання робіт, у якому не зазначено переліку видів робіт (етапів, комплексів) з розбивкою на дати їх початку та закінчення (конкретних видів робіт які плануються виконати), чим не дотримано вимог пункту 17 Постанови №668 та, відповідно, не дотримано вимоги пунктів 3 та 17 Особливостей і частини першої статті 41 Закону №922-VIII. Також, укладений договір про закупівлю містить план фінансування робіт, у якому не зазначено фінансування за місяцями 2023 року та не визначено джерела та напрями фінансування (види витрат), чим не дотримано вимоги пунктів 83 та 84 Постанови №668, пунктів 3 та 17 Особливостей, а також частини першої статті 41 Закону №922-VIII.

З даного приводу суд повторно зазначає, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону та цих особливостей (абзац перший пункту 17 Особливостей).

Як встановлено вище судом, за результатами проведеної закупівлі, 24.08.2023 між Сарненською гімназією №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області як замовником і ТОВ «Західметал» як переможцем закупівлі укладено Договір закупівлі №26, предметом якого визначено будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) на території Сарненської гімназії №3 за адресою: Рівненська область, Сарненський район, м. Сарни, вул. Шкільна, 27 (а.с.29-36).

При цьому, згідно з розділом 14 Договору №26, невід`ємною частиною цієї угоди є, зокрема, Додаток №2 «План фінансування» та Додаток №3 «Календарний графік».

Так, відповідно до Додатку №2 «План фінансування» до Договору №26 (у редакції, чинній станом на час проведення моніторингу закупівлі), на 2023 рік передбачено фінансування робіт по об`єкту будівництва на загальну суму 4894731,00 грн з ПДВ, а на 2024 рік - 2190269,00 грн з ПДВ.

Разом з тим, за приписами пунктів 83, 84 Постанови №668, фінансування робіт (будівництва об`єкта) проводиться за планом, який складається замовником, узгоджується з інвестором (головним розпорядником бюджетних коштів) та підрядником і є невід`ємною частиною договору підряду. План фінансування будівництва складається на підставі титулу будови (об`єкта), проекту організації будівництва з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи. Сторони узгоджують план фінансування будівництва у порядку, визначеному договором.

План фінансування будівництва складається на весь період будівництва за роками, а на поточний рік - за місяцями з визначенням джерел та напрямів фінансування (видами витрат). Щомісячний розподіл коштів для перехідних об`єктів будівництва щороку узгоджується сторонами у визначені договором підряду строки. Відповідно до договору підряду замовник має право у визначені строки уточнити план фінансування будівництва на поточний рік з урахуванням наявних у нього коштів, обсягів фактично виконаних робіт тощо.

З огляду на наведене, слід дійти обґрунтованого висновку, що узгоджені сторонами договору підряду положення про джерела та порядок фінансування робіт по об`єкту будівництва є істотними умовами такого договору, які спрямовані на забезпечення чіткого розуміння підрядником та замовником обсягу будівельних робіт, за виконання яких протягом певного календарного періоду підрядник зможе отримати відповідні кошти.

Водночас, якщо замовник у визначені договором підряду строки не передасть підряднику на погодження план фінансування будівництва на поточний рік, підрядник має право не розпочинати роботи, а на перехідних будовах - припинити їх виконання, і в разі невжиття замовником необхідних заходів вимагати розірвання договору підряду, що передбачено пунктом 85 Постанови №668.

Суд зауважує, що у Додатку №2 «План фінансування» сторонами Договору №26 при його укладенні не було передбачено плану фінансування будівництва на 2023 рік за місяцями, з визначенням джерел та напрямів фінансування (видів витрат), що не заперечується й стороною позивача за змістом позовної заяви.

При цьому, твердження сторони позивача з приводу того, що головний розпорядник бюджетних коштів не є стороною договору, а тому план фінансування лише прикладається до укладеного договору і подається разом з договором до територіального органу казначейства для реєстрації та подальшої оплати договору, не заслуговують на увагу суду з огляду на їх необґрунтованість.

Що стосується графіка виконання будівельних робіт, то за змістом Додатку №3 до Договору №26 (у редакції, чинній станом на час проведення моніторингу закупівлі), датою початку робіт є дата укладання договору, а датою закінчення робіт - 31.12.2024 (інформацію наведено із розбивкою по роках).

Як було зазначено вище судом, строки початку та закінчення робіт (будівництва об`єкта) є істотними умовами договору підряду (пункт 5 Постанови №668).

А за змістом пунктів 17, 18 Постанови №668, строки виконання робіт (будівництва об`єкта) встановлюються договором підряду і визначаються датою їх початку та закінчення. Невід`ємною частиною договору підряду є календарний графік виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором підряду. Установлення сторонами у договорі підряду строків виконання робіт (будівництва об`єкта) може пов`язуватися з виконанням замовником певних зобов`язань (надання підряднику будівельного майданчика (фронту робіт), передача проектної документації, відкриття фінансування, сплата авансу тощо). Датою закінчення робіт (будівництва об`єкта) вважається дата їх прийняття замовником (…).

Поряд з цим, судом встановлено, що у Додатку №3 до Договору №26 сторонами не визначено дати початку і закінчення всіх видів будівельно-монтажних робіт, передбачених цим Договором, з урахуванням їх етапів та комплексів, що, на переконання суду, свідчить про обґрунтованість встановленого контролюючим органом порушення.

Враховуючи викладене вище, суд погоджується з твердженнями контролюючого органу щодо порушення позивачем при укладенні договору про закупівлю вимог пунктів 17, 83 та 84 Постанови №668, пунктів 3, 17 Особливостей, а також частини першої статті 41 Закону №922-VIII, а відтак, Висновок відповідача у цій частині є також обґрунтованим.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Так, у пункті 3 констатуючої частини спірного висновку відповідач, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» і статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме на усунення порушення підпункту 2 пункту 44, а також пункту 3 Особливостей та пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII вжити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами процедури закупівлі договору з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Західметал» щодо розірвання договору. Крім того, вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) щодо недопущення в подальшому порушення вимог пунктів 3, 17 та 28 Особливостей, пункту 17 частини другої статті 22, абзацу першого частини третьої статті 22 та частини першої статті 41 Закону №922-VIII при складанні тендерної документації, а також врахування норм статті 884 ЦК України та пунктів 17, 83, 84, 103 Постанови №668 при укладанні договорів підряду. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. (а.с.21-26).

У той же час, сторона позивача за змістом поданої нею заяви по суті спору вказала, що за загальним правилом припинення договірних зобов`язань в односторонньому порядку можливе лише за умови неналежного виконання умов договору іншою стороною і коли це прямо передбачено законодавством, а тому, враховуючи відсутність фактів невиконання та/або неналежного виконання договірних зобов`язань підрядником, Сарненська гімназія №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області стверджує про відсутність підстав для припинення дії Договору закупівлі №26, укладеного з ТОВ «Західметал» 24.08.2023. При цьому, сторона позивача зауважила, що наведене контролюючим органом формулювання «вжити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами процедури закупівлі договору з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України» є неконкретизованим і неспівмірним заходом по відношенню до виявлених контролюючим органом порушень, що також може призвести до порушення прав та законних інтересів третьої особи ТОВ «Західметал».

Аналізуючи обґрунтованість Висновку відповідача у вказаній частині, суд виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права.

Враховуючи встановлені судом фактичні обставини справи, а також виявлені контролюючим органом за результатами моніторингу закупівлі UA-2023-08-09-008986-a порушення, які знайшли своє повне підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, суд зазначає, що усунення виявлених у процесі проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований відповідачем спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами процедури закупівлі договором з дотриманням норм Господарського та Цивільного кодексів України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Західметал» щодо розірвання договору, є обґрунтованим та враховує співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними контролюючим органом.

Суд звертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, що, на переконання суду, у даній справі відповідачем зроблено належним чином.

У зв`язку з цим слід врахувати, що відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Суд зауважує, що вступна і констатуюча частини оскаржуваного Висновку заповнені відповідачем відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552.

При цьому, частиною восьмою статті 8 Закону №922-VIII визначено порядок дій замовника публічної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні такої закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи зі структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи вищевикладене, Законом №922-VIII покладено на Держаудитслужбу обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити визначених контролюючим органом заходів, спрямованих на усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або надати аргументовані заперечення до висновку, або надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Варіант усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю шляхом його розірвання направлений на приведення відносин між його сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію такого учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону №922-VIII, відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли, а договір про закупівлю не було б укладено.

Разом з тим, за результатами перевірки тендерної пропозиції учасника ТОВ «Західметал» замовник, в порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей, не відхилив тендерну пропозицію вказаного учасника, зважаючи на її невідповідність умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Слід звернути увагу, що при визначенні заходів усунення виявлених порушень контролюючим органом враховано реальну можливість такого усунення та недопущення невідповідності діям, які слід вчинити.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

А згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, аналіз наведених вище законодавчих норм та положень дає суду підстави для висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для розірвання такої угоди.

Західний офіс Держаудитслужби конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі щодо розірвання договору, підлягають виконанню.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26.10.2022 у справі №420/693/21 та від 10.11.2022 у справі №200/10092/20-а, які враховуються судом в силу приписів частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім цього, наведені вище висновки суду узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 24.01.2023 у справі №280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21 та від 28.09.2023 у справі №140/13717/21.

Також, суд вважає обґрунтованим встановлене відповідачем у Висновку «додаткове зобов`язання», оскільки згідно з положеннями статті 8 Закону №2939-ХІІ, до основних функцій органу державного фінансового контролю належить, зокрема: здійснення державного фінансового контролю та контролю за усуненням виявлених недоліків і порушень; розробка пропозицій щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому, а також вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

У свою чергу, пунктом 15 статті 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право контролюючого органу порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Зазначивши в оскаржуваному висновку додатково про необхідність «вжиття заходів (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) щодо недопущення в подальшому порушення вимог пунктів 3, 17 та 28 Особливостей, пункту 17 частини другої статті 22, абзацу першого частини третьої статті 22 та частини першої статті 41 Закону №922-VIII при складанні тендерної документації, а також врахування норм статті 884 ЦК України та пунктів 17, 83, 84, 103 Постанови №668 при укладанні договорів підряду», відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Суд також враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 30.03.2023 у справі №420/11945/21, згідно з якими суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога контролюючого органу скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Водночас, суд критично оцінює посилання сторони позивача на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 21.01.2021 у справі №400/4458/19, від 21.01.2021 у справі №480/3179/19, від 21.10.2021 у справі №640/17797/20 та від 19.05.2022 у справі №200/11480/20-а, оскільки відповідні висновки суду касаційної інстанції зроблені за інших фактичних обставин у справах, які не є подібними до фактичних обставин справи №460/27042/23.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано вимог Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі при складанні й заповненні оскаржуваного Висновку, а визначений контролюючим органом спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень є чітким та обґрунтованим, що свідчить про відповідність цього Висновку критеріям, визначеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

За правилами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що Західний офіс Держаудитслужби, приймаючи оскаржуваний висновок, діяв правомірно, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, пропорційно, тобто з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень довів повноту правопорушень позивача у сфері публічних закупівель, що свідчить про відсутність підстав для скасування судом оскаржуваного Висновку. Натомість, доводи та аргументи позивача, якими останній обґрунтовував заявлені ним позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження з наслідками розгляду справи по суті, а тому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Сарненської гімназії №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області задоволенню не підлягають.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову Сарненської гімназії №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Західметал», до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 29 березня 2024 року.

Учасники справи:

Позивач - Сарненська гімназія №3 Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області (вул. Шкільна, 27, м. Сарни, Рівненська обл., Сарненський р-н, 34503, ЄДРПОУ/РНОКПП 22558866)

Відповідач - Західний офіс Держаудитслужби (вул. Костюшка, 8, м. Львів, Львівська обл., Львівський р-н, 79007, ЄДРПОУ/РНОКПП 40913624)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Західметал" Адреса: вул. Грушевського, 4, м. Сарни, Сарненський р-н, Рівненська обл., 34500; .

Суддя Н.В. Друзенко