Справа № 580/244/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2024 року справа № 580/244/24

15 годин 27 хвилин м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання В.С.Проценко розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу № 580/244/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [представник адвокат Геращенко М.В. за ордером серії СА №1079294] до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська 57, м. Черкаси, 18036, ) [представник ОСОБА_2 згідно виписки з ЄДР] про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА /ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

05.01.2024 вх.№907/24 позивач, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 26.10.2023 №1852 про притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 14.11.2023 №343 по особовому складу про звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 16.11.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.11.2023 до моменту ухвалення рішення у справі;

- рішення у частині поновлення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 16.11.2023 допустити до негайного виконання.

Суд неодноразово залишав адміністративний позов без руху (ЄДРСР 115450825, 115278416,113098991).

31.01.2024 вх. 5565/24 позивач надав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, проте доказів вручення спірного наказу до суду не надає, стверджуючи, що відповідні докази мають бути у розпорядженні відповідача (а.с.38), проте згідно ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Суд визнав причини пропуску строку звернення до суду без підтвердження доказами, у тому числі щодо дати вручення спірних наказів неповажними та надав позивачеві строк до 15.01.2024 для надання обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду з перевіркою поважності причин під час підготовчого засідання, а також з`ясування: чи бажають сторони вирішити спір шляхом примирення або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді, а також роз`яснив позивачу, представнику позивача про недопустимість зловживання процесуальними правами (ст.45 КАС України).

07.02.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, призначив для розгляду питання щодо дотримання строку звернення до суду та залучення належних учасників підготовче судове засідання на 07.03.2024, закрив підготовче провадження у справі і призначив розгляд справи по суті на 11.04.2024.

Обгрунтовуючи поважність причин пропуску місячного строку звернення до суду 05.01.2024, позивач стверджує: враховуючи відсутнісь до 01.01.2024 чинних рішень Знам`янського місьрайонного суду Кіровоградської області від 21.12.2023 у справах №389/3681/23, №389/3682/23 був позбавлений можливості звернутись до суду, проте не повідомив суд, що витяг з наказу від 26.10.2023 №1852 отримав 31.10.2023 (а.с.80), трудову книжку, приписне посвідчення копію наказу від 14.11.2023 №343о/с особисто отримав 15.11.2023 (а.с.79).

Відповідач просив адміністративний позов залишити без розгляду (а.с.74-78), позаяк витяг з наказу від 26.10.2023 №1852 отримав 31.10.2023, копію наказу від 14.11.2023 №343 о/с отримав 15.11.2023 (власноручні підписи).

Суд враховує, що під час застосування процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, що можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Суворе застосування адміністративними судами під час воєнного стану процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 зазначеної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (висновки Верховного Суду у справі №500/1912/22 від 29.09.2022), тому суд відмовив у задоволенні заяви відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

В обґрунтуванні позовних вимог та поясненнях (14.02.2024 вх.№ 8088/24 , 06.03.2024 вх.№ 11975/24) зазначається, що накази про застосування дисциплінарної відповідальності є протиправними, позаяк підставою визначено не порушення службових обовязків, а порушення правил дорожнього руху у позаробочий час (не під час виконання службових обов`язків у вихідний день) щодо події 14.10.2023 ДТП в 23:30 на автодорозі М-30 «Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине» 746 км+30 м на власному транспортному засобі DAEWOO LANOS (не впорався з керуванням, допустив зіткнення). Зза фактом порушення п.12.1 Правил дорожнього руху працівниками патрульної поліції на місці пригоди складений протокол про адміністративне правопорушення, постановою Знам`янського місьрайонного суду Кіровоградської області від 21.12.2023 у справі №389/3682/23 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.124 КУпАП, застосований штраф сплачений. У справі №389/3681/23 Знам`янського місьрайонного суду Кіровоградської області за порушення вимог п.2.5 Правил дорожнього руху та вчинення адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП провадження закрите за відсутністю складу правопорушення. За час служби не притягався до дисциплінарної відповідальності, наказ із застосуванням звільнення зі служби ухвалений без урахування усіх обставин - дисциплінарна відповідальність могла бути накладена тільки за порушення п.12.1 ПДР, тому належить поновити на службі з 16.11.2023 (до 13.11.2023 перебував на лікуванні).

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав. 23.02.2024 вх. №9795/24 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, ГУНП в Черкаській області призначене службове розслідування за рапортом начальника управління від 16.10.2023 №224рп/48/01-2023 щодо порушення службової дисципліни поліцейськими Черкаського РУП ГУНП, що мають ознаки дисциплінарного проступку. 15.10.2023 о 00.20 до ГУНП в Кіровоградській області надійшла інформація, що 15.10.2023 о 00.14 сталась ДТП з травмованим водієм, якого каретою екстренної медичної допомоги доставлено до КНП «Знам`янська міська лікарня ім.А.В.Лисенка» (подія 15.10.2023 зареєстрована ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області до ІКС ІПНП за №10099), ДПТ в межах населеного пункта «Знам`янка - 2», від проходження освідування на стан алкогольного спяніння лікарям ОСОБА_1 відмовив. Інспекторами взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ старшими лейтенантам поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 під час спілкування у ОСОБА_1 виявлені зовнішні ознаки алкогольного сп`яніння, проте про причини перебування на території Кіровоградської області позивач відмовився надавати пояснення, покликаючись на ст.63 Конституції України. Перевіркою камер відеоспостереження «Безпечне місто» у Ситуаційному центрі УОАЗОР ГУНП встановлено, що автомобіль DAEWOO LANOS н.з. НОМЕР_2 заїхав з Черкаської області на територію Кіровоградської області 14.10.2023 о 12:45 (субота). Наказом ГУНП від 01.02.2022 №288 затверджені Правила внутрішнього службового (робочого) розпорядку дня підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вихідні дні: субота і неділя). 14.10.2023 о 23:30 до відділу служби «102» УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення громадянина (зареєстроване 14.10.2023 за №10098) про те, що водій автомобіля DAEWOO LANOS н.з. НОМЕР_2 в селищі Знам`янка Друга зупинився на зупинці і (на думку заявника ОСОБА_5 ) перебуває у п`яному стані під дією алкоголю або інших речовин, та поїхав у бік Знам`янки, тому направлений наряд УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ «Ліана-1011» - працівники вказане повідомлення через радіозвязок передали в ефір. Відповідно до пп.«д» п.2.10 розділу 2 ПДР у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобовязаний повідомити про ДПТ орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських. Посадова особа органу поліції у разі виявлення певної інформації повинна егайно повідомити про це чергову частину органу поліції, що зазначено у постанові Верховного Суду у справі №580/1415/19. Відповідно до листа УОАЗОР ГУНП в Кіровоградській області від 20.10.2023 №1762/14-2023 у період з 22:00 14.10.2023 до 09:00 15.10.2023 спецлінією « 102» УОАЗОР ГУНП будь-які повідомлення від громадянина, який би під час розмови з оператором назвався ОСОБА_1 , не надходило (а.с.141). Під час події ОСОБА_1 пред`явив посвідчення поліцейського та повідомив про відсутність страхового полісу (на сайті МТСБУ поліс на транспортний засіб НОМЕР_2 не знайдений), попросив забрати автомобіль. Відеозаписами з портативних відеореєстраторів поліцейських підтверджуються ознаки алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 . Каретою швидкої позивач доставлений в приміщення КНП «Знам`янська міська лікарня ім.А.В.Лисенка», де лікар та медична сестра приймального відділення неодноразово пропонували лейтенанту поліції ОСОБА_1 відібрати зразки крові для дослідження на вміст алкоголю, проте позивач категорчно відмовився. Після прибуття до закладу охорони здоров`я мобільної групи УГІ ГУНП в Кіровоградській області службові особи запропонували ОСОБА_1 пройти огляд на встановлення стану алкогольного спяніння з використанням приладу або в закладі охорони здоровя, проте позивач відмовився (а.с.142-145). Поліцейськими УПП складена постанова серії ЕАТ №7942529 у справі про адміністративне правопорушення. передбачене ч.1 ст.126 КУпАП і накладение адміністративне стягнення - штраф у сумі 425 грн. Керівництвом доведено до ОСОБА_1 акти щодо правил етичної поведінки поліцейських, про заходи зміцнення службової дисципліни та дотримання законності, про заходи безпеки, правила внутрішнього розпорядку (ознайомлений 12.06.2023, 14.07.2023, 28.07.2023). Питання дотримання транспортної дисципліни розглядалось на нарадах за участі керівництва та особового складу Черкаського РУП ГУНП (протоколи від 06.09.2023 №7, 02.10.2023 №9 - а.с.132, 133). Скоєння лейтенантом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку відбулось унаслідок свідомого ігнорування вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про національну поліцію», інших нормативно-правових актів через особисту недисциплінованість лейтенанта ОСОБА_1 та порушення основних обовязків поліцейського, що свідчить про низькі морально-ділові якості і суперечить інтересам законності та компроментує звання поліцейського. Службовим розслідуванням встановлено, що позивач вчинив проступки несумісні з подальшим проходження служби в Національній поліції України. Верховний Суд у справі №819/736/18 зазначив: в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Визначення виду дисциплінарного стягнення є дискреційними повноваженнями керівництва залежно від скоєного проступку (висновки ВС у справі №819/736/18, №480/4079/18). За результатом службового розслідування складений висновок - затверджений начальноком ГУНП в Черкаській області 25.10.2023. поновлення на службі та стягнення середнього заробітку є похідними вимогами від вирішення спору щодо правомірності наказів від 26.10.2023 №1852, від 14.11.2023 №343о/с. Дисциплінарне стягнення може бути застосоване під час тимчасової непрацездатності, позаяк виконується після закінчення періоду тимчасової непрацездатьності особи. Відповідач і представник відповідача просять відмовити у задоволенні адміністративного позову.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що ОСОБА_1 11.10.2019 склав Присягу працівнника поліції (текст наведений у ст. 64 Закону № 580-VIII), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присянув вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе званя поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (а.с.86).

Згідно з наказом ГУНП в Черкаській області від 13.04.2023 №96 о/с у Черкаське районне управління поліції призначений лейтенант ОСОБА_1 , який прибув для проходження служби після закінчення Національної академії внутрішніх справ, слідчим відділення розслідування злочинів у сфері господарської і службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області із установленням посадового окладу та надбавки за специфічні умови проходження служби в поліції (підстава: рапорт ОСОБА_1 від 13.04.2023, подання від 13.04.2023).

Суд встановив з витягу (а.с.6, а.с.80) та з наказу (а.с. 106-113) від 26.10.2023 №1852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» (підписаний т.в.о. начальника, полковником поліції ОСОБА_6 ), що лейтенант поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п.1 ч.1,ч.2 ст.18, ч.1 ст.64 Закону України «Про національну поліцію», абз.2,3 ч.5 ст.14, абз.2,3 ч.2 ст.16 Закону України «Про дорожній рух», пп.«ґ» п.2.1, пп.«б» п.2.3, п.2.5, пп.«б» п.2.9, пп.«д» п.2.10 розділу 2, п.12.1 розділу 12 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 №1306 (зі змінами), п.6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського району управління поліції ГУНП в Черкаській області звільнений зі служби в поліції.

Згідно з наказом ГУНП в Черкаській області від 14.11.2023 №343 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнений ОСОБА_1 15.11.2023 зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статутьу Національної поліції України) ч.1 ст.77 (встановивши премію за листопад 2023 - 0%, компенсація за 25 діб щорічної оплачуваної відпустки за фактично відпрацьований час в 2023 році; стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років - 4 роки 2 місяці 19 днів; вислуги на пільгових умовах немає) на підставі наказу ГУНП в Черкаській області від 26.10.2023 №1852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», довідки УЛМТЗ ГУНП від 01.11.2023 №1631/31/02-2023 (а.с.7, а.с.55, а.с.79).

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

Відповідно до постанови 30.10.2023 Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області (а.с.41) у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП за підсудністю до Соснівського районного суду м.Черкаси у справі № 389/3682/23 відмовлено (ЄДРСР 114600597).

Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у справі № 389/3682/23 встановив: ОСОБА_1 , який працює слідчим розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області 14 жовтня 2023 року о 23:30 год. на автодорозі м-30 «Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине» 746км+30м, керуючи транспортним засобом DAEWOO LANOS, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановокою, не вибрав безпечної швидкості руху та, щоб мати змогу постійно контролювати рух та безпечно керувати ним, не впорався з керуванням та допустив зіткнення з дорожньою огорожею. Унаслідок ДТП автомобіль отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками. Зазначеними діями ОСОБА_1 (а.с.8-9, а.с.30-31) порушив вимоги п.2.3 б, п.12.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст.124 КУпАП. За даним фактом складений протокол серії ААД №609370 (а.с.29) від 15 жовтня 2023 року, з яким ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватися. ОСОБА_1 та його захисник Новіков О.М. у судове засідання не з`явилися, від захисника до суду надійшла заява, в якій він просив провести розгляд за його та порушника відсутності, пояснень і заперечень щодо обставин справи не висловив. Стаття 124 КУпАП передбачає відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна. Суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, доведена. Суд дійшов висновку про необхідність призначення ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст.124 КУпАП. На думку суду, накладення такого стягнення наразі буде достатнім для виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, поваги до суспільних правил та запобігання вчиненню ним нових правопорушень (набрання законної сили 02.01.2024 ЄДРСР 115909824).

Відповідно до постанови 30.10.2023 Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області (а.с.42) у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП за підсудністю до Соснівського районного суду м.Черкаси у справі № 389/3681/23 відмовлено (ЄДРСР 114600599).

21.12.2023 Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області встановив (а.с.32-34): у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД №609676 (а.с.28) від 15 жовтня 2023 року зазначено, що ОСОБА_1 14 жовтня 2023року о 23:30 на автодорозі м-30 «Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине» 746км+30м керував транспортним засобом DAEWOO LANOS з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, порушення координації рухів), від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння в закладі охорони здоров`я та із застосуванням спеціального технічного засобу «Drager Alkotest» на місці зупинки транспортного засобу відмовився (у присутності двох свідків). У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі заклад охорони здоров`я). У закладі охорони здоров`я огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння може проводиться як за допомогою вимірювальної техніки та обладнання, так і шляхом дослідження біологічного середовища обстежуваної особи. Зауваження захисника ОСОБА_1 про те, що надані суду відеозаписи не є безперервними, складаються з декільком фрагментів є слушними, але в даному випадку суд вважає, що зазначене не може вказувати на недопустимість вказаних відеозаписів як доказів, оскільки враховуючи обставини справи (ДТП, час доставлення до лікарні) між фрагментами відеозаписів наявні незначні перерви в часі та цими записами зафіксовані всі важливі моменти події, що відбулася. До суду ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому порядку (ЄДРСР 115920460).

ОСОБА_1 надав розрахунок середньоденного грошового забезпечення (а.с.46): 20703.04/31=667.84 грн та заявив про бажання вирішити спір шляхом примирення або врегулювання спору за участі судді за умови поновлення на службі, проте представник відповідача не має повноважень на процедуру примирення (а.с.72) і відповідач заяви про врегулювання спору за участі судді до суду не надавав.

Врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті (ч.1 ст.184 КАС України).

У висновку за результатами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Черкаського РУП ГУНП, затвердженому т.в.о начальника ГУНП в Черкаській області С.Коваленко 25.10.2023 (а.с.89-105) дисциплінарна комісія пропонує: відомості у рапорті від 16.10.2023 №224рп/48/01-2023 (а.с.119-120) вважати такими, що знайшли своє підтвердження і ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; з метою профілактики та попередження порушень дисципліни організувати проведення навчального семінару з аналізом обставин події, копію висновку долучити до особової справи ОСОБА_1 .

Відповідно до п.1 наказу від 16.10 №781 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» призначено проведеня службового розслідування за рапортом начальника УГІ ГУНП в Черкаській області від 16.10.2023 №224рп/48/01-2023 щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Черкаського РУП ГУНП, що мають ознаки дисциплінарного проступку із формуванням дисциплінарної комісії (п.2); на період проведення службового розслідування відсторонити від виконання службових обовязків (посади) ОСОБА_1 (п.4).

У рапорті від 25.10.2023 №232рп/48/-2023 (а.с.114) начальник УГІ ГУНП в Черкаській області зазначає: службове розслідування, призначене наказом від 16.10.2023 №781 завершене 25.10.2023, тому прошу вважати таким, який приступив до виконання службових обов`язків (посади) лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 26.10.2023.

Сторони визнають, що за період проходження служби в Національній поліції ОСОБА_1 не заохочувався та діючих дисциплінарних стягнень не має.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII). Згідно з частиною 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції (ч.2 ст.18 Закону №580-VIII).

Відповідно до ст.19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з частиною 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Згідно з п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону № 580-VІІІ, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) у межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України. Згідно із ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту). Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком №893. Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. За приписами п.4 вказаного Розділу Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Згідно з п.2 розділу VI цього Порядку підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Згідно з пунктом 7 Порядку № 893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. Відповідно до п.1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відповідно до ч.2 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Згідно з частиною 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.Згідно з пунктом 4 Розділу VII Порядку № 893 поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 30 червня 1993 року № 3353-XII «Про дорожній рух» передбачено: учасники дорожнього руху зобов`язані: створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам; виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух (абз.2,3 ч.5 ст.14); Водій зобов`язаний: мати при собі посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб (у разі найму (оренди)/лізингу транспортного засобу замість реєстраційного документа на транспортний засіб водій може мати при собі та пред`являти його копію, вірність якої засвідчено нотаріально, разом з оригіналом або копією договору про найм (оренду)/лізинг транспортного засобу, вірність якої засвідчено нотаріально), а у випадках, передбачених законодавством, - поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страховий сертифікат "Зелена картка"), пред`явити у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія, реєстраційному документі на транспортний засіб, або пред`явити електронне посвідчення водія та електронне свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, чинний внутрішній електронний договір зазначеного виду обов`язкового страхування у візуальній формі страхового поліса (на електронному або паперовому носії, або відображення інформації про його наявність в електронному свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу), а також інші документи, передбачені законодавством; виконувати передбачені законом вимоги поліцейського, а водії військових транспортних засобів - поліцейського або посадових осіб військової інспекції безпеки дорожнього руху Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, що даються в межах їх компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними актами. Водій зобов`язаний: не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також не передавати керування транспортним засобом особі, яка перебуває в такому стані або під впливом таких препаратів (ч.2 ст.16).

Відповідно до пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Відповідно до ПДР водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських. Згідно з п.12.1 ПДР під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний:бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі (п.2.3 б ПДР).

Згідно з п. 6 розділу ІІ Порядку МВС №100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила №1179). Відповідно до пункту 1 розд. І Правил №1179 ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України . Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Згідно з абзацами 2 та 3 п.1 розділу ІІ (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил №1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; за будь-яких обставин і стосовно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Верховний Суд у справі № 600/1167/22-а ЄДРСР 107514554 зазначає: інформація щодо керування позивачем транспортним засобом із зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння та відомості щодо допущення ним дорожньо-транспортної пригоди з неповідомленням про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» є такою, що компрометує його, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому. Висновок суду апеляційної інстанції про те, що відмова від медичного освідування на стан сп`яніння не впливає на суть правопорушень, встановлених службовим розслідуванням, за умови недоведеності фактів керування ним автомобілем та скоєння ним ДТП, Верховний Суд вважає помилковим, оскільки дисциплінарне стягнення до позивача застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не наявністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють. Тобто поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, що є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення. Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.

Верховний Суд у справі №480/4079/18 ЄДРСР 104383659 зазначає: п.55 - застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень; п.57 - вказана позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 07 березня 2019 року у справі №819/736/18.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Згідно зі статтею 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Предметом розглядом справи є встановлення в поведінці позивача ознак дисциплінарного проступку і призначення відповідальності за порушення службової дисципліни у позаробочий час, а не оцінки адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, позаяк суд перевірив, що матеріали справи не містять жодного доказу порушення відповідачем процедури призначення, проведення, оформлення службового розслідування стосовно позивача. За наслідком перевірки доводів сторін та аналізу матеріалів службового розслідування, суд доходить висновку, що дисциплінарною комісією всебічно перевірені пояснення, вивчено відеозаписи, зясований характер поведінки ОСОБА_1 після ДТП та правомірно підтверджено порушення позивачем саме службової дисципліни з урахуванням складеної позивачем Присяги та демонстрацією морально-етичних якостей у позаробочий час повсякденного життя щодо події, що відбулась у період коменданської години у межах запровадженого режиму воєнного стану.

Оскільки між поліцейським та державою склалися специфічні зобов`язання, то варто враховувати тлумачення ЄСПЛ: у справі Pellegrin v. France [ВП], §§ 64-71, Суд затвердив «функціональний» критерій. У рішенні у справі Vilho Eskelinen and Others v. Finland [ВП], §§ 50-62 Суд вирішив започаткувати новий підхід. Він полягає у тому, що тепер використовується презумпція щодо застосування статті 6 ЄКПЛ для того, щоб дати зрозуміти державі відповідачу, що, по-перше, заява державного службовця не може бути прийнята судом на основі національного законодавства, а, по-друге, що позбавлення державних службовців прав, гарантованих статтею 6 ЄКПЛ, є правомірним (див. § 62). Спираючись на другий критерій, позбавлення права повинно бути засноване на «об`єктивних засадах в інтересах держави»; це зобов`язує державу показати, що предмет спору стосується використання державної влади або ставить під сумнів існування специфічних зобов`язань між державним службовцем та державою (https://www.echr.coe.int/documents/d/echr/guide_art_6_ukr).

Відповідно до Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09.11.2015 № 1452/735, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858 (далі - Інструкція № 1413/27858), передбачено, що ця Інструкція визначає процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану. Відповідно до пункту 6-7 розд. 1 Інструкції № 1413/27858 огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом; лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку). У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я.

Суд з огляду на ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.5 ст.242 КАС України враховує тлумачення Верховного Суду у справі № 600/1167/22-а ЄДРСР 107514554 у застосуванні виду дисциплінарної відповідальності (дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції) за обставин відмови від медичного освідування на стан сп`яніння за скоєного ДТП поліцейським за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не наявністю в його діях складу адміністративного правопорушення як покликається позивач і представник позивача на рішення у справі № щодо порушення вимог п.2.5 ПДР за які передбачена відповідальність згідно ч.1 ст.130 КУпАП (протокол серії ААД №609676 - а.с.151, а.с.163), а також бере до уваги відсутність полісу внутрішнього страхування власного транспортного засобу (а.с.149-150) і не повідомлення позивачем про подію (а.с.154, а.с.156), необачність водія з урахуванням обізнаності про запровадження комендантської години як працівника правоохоронного органу (заїхав з Черкаської області на територію Кіровоградської області 14.10.2023 о 12:45 - а.с.162). У письмових поясненнях від 16.10.2023 ОСОБА_1 стверджує інше: приблизно о 23:30 я виїхав від рідних в Кіровоградській області та виїхав в бік Черкас (а.с.168), проте така інформація спростовується іншими матеріалами і доказами у справі.

Суд за перевірених доводів сторін та оцінених доказів не встановив ознак протиправності індивідуального акта - наказу від 26.10.2023 №1852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції, позаяк рішення т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 25.10.2023 про затвердження матеріалів службового розслідування відповідає принципам належного врядування, прийняте з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких спрямований, а реалізація матеріалів є логічною і послідовною процедурою реагування на дисциплінарний проступок позивача, тому у задоволенні похідної вимоги про скасування наказу від 26.10.2023 №1852, визнання протиправним та скасування наказу від 14.11.2023 №343 по особовому складу про звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції та інших похідних вимог належить відмовити як необгрунтованим.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Від початку 2023 року кількість дорожніх пригод з постраждалими сягнула показників до великого вторгнення. Так, за перші три місяці поточного року вже зафіксовано 4 538 аварій. Це співвідносно з аналогічним періодом 2021 року, коли було зафіксовано 4 457 аварій з жертвами (https://suspilne.media/461735-kilkist-dtp-v-ukraini-zrostae-opendatabot/). В Україні за час великої війни зменшилась кількість ДТП з травмованими та загиблими. У перший рік великої війни скоєно 1,27 тис смертельних ДТП, а за січень-серпень 2023 року майже 800. Для порівняння, за аналогічний період 2022 року налічувалось 756 таких ДТП, а 2021 року 1128 (https://www.epravda.com.ua/news/2023/10/11/705356/). В Україні на чверть зросла кількість ДТП, а смертність від них підвищилася на 9%. Причина понад 50% усіх смертельних аварій перевищення швидкості. За рік сталося 23 462 ДТП із загиблими або травмованими. 3053 людини загинули, а 29 502 людини отримали травми. Відповідну статистику опублікувала Патрульна поліція (https://suspilne.media/670834).

Серед факторів, що впливають на ризик настання нещасних випадків (ДТП), зокрема у темну пору доби варто відмітити, в першу чергу, недотримання Правил дорожнього руху (як з точки зору водія, так і з точки зору пішоходів), а також недостатню видимість. Очевидним є те, що в умовах недостатньої видимості (будь-то з причини неосвітленості дороги, вечірнього або нічного часу чи складних погодних умов) ризик настання ДТП за участю пішоходів з тяжкими наслідками значно збільшується (Безпека на дорозі: матеріали Молодіжної науково-практичної конференції (в авторській редакції), (м. Кривий Ріг, 18 травня 2023 року). Кривий Ріг, 2023. 113 с. / https://dnuvs.ukr.education/wp-content/uploads/2023/06/zbirnyk_mnpk_bezpeka_na_dorozi_18_05_2023.pdf).

Етична поведінка офіцерів поліції має суттєві наслідки для якості наданих послуг та розвитку суспільства в цілому. Чесність поліціантів як характеристика особистості є фундаментальною професійною компетенцію, яка є основою при особистісному та професійному становленні поліцейського, адже чесність по відношенню до себе, інших людей, своєї роботи, обов`язків впливає на подальші дії, вчинки, думки ( ОСОБА_7 . Професійна етика та чесність поліцейських як пріоритетні завдання фахової підготовки /https://dspace.univd.edu.ua/server/api/core/bitstreams/36e85e1a-6087-4020-a13c-31f45290f382/content).

Воля тісно пов`язана з відповідальністю. Залежно від рівня відповідальності працівників поліції можна поділити на три категорії. До першої належать ті, які схильні приписувати причини власної поведінки і вчинків зовнішнім обставинам. До другої ті, які перекладають відповідальність за власні дії на своїх товаришів. Третя категорія це поліцейські, які виявляють послідовність у досягненні мети, схильність до самоаналізу, честолюбства. Вони вміють адаптуватися в різних умовах, намагаються не давати підстав для їх критики або дисциплінарних стягнень. Вся їх енергія й воля скеровані на оволодіння професійними знаннями та навичкам (Психологічні конструкти позиціювання поліції серед населення: матеріали «круглого столу» від 24 листопада 2016 р. / за заг. ред. ОСОБА_8 , ОСОБА_9 Львів: Львівський державний університет внутрішніх справ, 2016. 296 с - ОСОБА_10 Ознаки вольової поведінки у працівників Національної поліції. С.211-212).

Відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачений обов`язок щорічно укладати договір обов`язкового страхування. Відповідно до ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`являє для перевірки посвідчення водія, реєстраційного та/або номерного знаків транспортного засобу, страхового поліса, а також у разі тимчасового вилучення цих документів, тягне за собою накладення штрафу.

Видача полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є підтвердженням того, що сторони уклали договір страхування та досягли згоди щодо істотних умов договору (https://supreme.court.gov.ua/userfiles/media/Dajdjest.pdf). Страхування транспортного засобу є обов`язком власника. Сторони підтвердили, що за відсутність полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності у 2023 році позивач притягнутий до відповідальності у сумі штрафу 425 грн.

Оскільки для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний не відволікатися від керування транспортним засобом у дорозі, то службовим розслідуванням перевірений і правильно оцінений факт використання телефону позивачем, який покликаний дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, з гідністю нести високе званя поліцейського та бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Суд вважає, що відповідачем правомірно та справедливо обраний позивачу вид дисциплінарного стягнення - звільнення з поліції, позаяк вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на авторитет органів Національної поліції у цілому та довіру до правоохоронних органів з боку суспільства під час військового конфлікту, тому застосована міра відповідальності до ОСОБА_1 є законною, обґрунтованою, пропорційною - у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Згідно із ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 2, 5-16, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.

Копію рішення направити сторонам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головне управління Національної поліції в Черкаській області [вул. Смілянська 57, м. Черкаси, 18036, ].

Рішення суду складене 22.04.2024.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА