Справа № 500/990/24
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/990/24

16 квітня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мандзія О.П.

за участю:

секретаря судового засідання Порплиці Т.В.

представника позивача Василишин К.В.

представника відповідача Удича А.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Тернопільській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Тернопільській області (далі відповідач, ГУ ДСНС в Тернопільській області), в якій просить:

визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДСНС в Тернопільській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 №34-НК/64 (по особовому складу) від 22.01.2024 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на начальника караулу ІНФОРМАЦІЯ_1 капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 ;

визнати противоправним та скасувати наказ начальника ГУ ДСНС в Тернопільській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 №35-НК/64 (по особовому складу) від 22.01.2024 про кадрові питання, про звільнення капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника караулу ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

поновити капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаді начальника караулу ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

зобов`язати ГУ ДСНС в Тернопільській області здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 22.01.2024 по дату фактичного поновлення на посаді, з урахуванням проведених виплат та всіх інших виплат (премій, надбавок, грошових забезпечень та інших);

стягнути з ГУ ДСНС в Тернопільській області на користь ОСОБА_1 100000,00 грн. моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ГУ ДСНС в Тернопільській області 22.01.2024 прийнято оскаржувані накази №34-НК/64 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та №35-НК/64 про звільнення на підставі незаконного та необгрунтованого висновку службового розслідування від 11.12.2023. У висновку службового розслідування від 11.12.2023 за фактом обшуків службових приміщень та в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності № 34-НК/64 від 22.01.2024 відповідач не конкретизує у чому саме ж полягає грубе порушення ОСОБА_1 службової дисципліни за фактом проведення службового розслідування. При цьому посилається лише на ряд публікацій в інтернет-виданнях, які на його думку свідчать про вчинення позивачем грубого дисциплінарного проступку, що ганьбить звання рядового служби цивільного захисту і Державну службу України з надзвичайних ситуацій (далі ДСНС) в цілому, як орган та на норми права, які не перебувають у причинно-наслідковому зв`язку між ніби-то порушенням ОСОБА_1 службової дисципліни та їх наслідками, що свідчить про юридичну невизначеність підстав притягнення його до відповідальності.

Висновок службового розслідування не містить вказівок на конкретні докази, які б підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.368 Кримінального кодексу України (далі КК України). В межах кримінального провадження № 0000031 від 21.02.2023 стосовно позивача запобіжний захід не обирався, підозра не оголошувалась, та останній не піддавався затриманню з боку правоохоронних органів, що свідчить про відсутність порушення ним Закону України "Про запобігання корупції" та Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказом МВС України від 16.11.2018 № 932 (далі Правила етичної поведінки). Висловлюючи позицію щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби у зв`язку з порушенням службової дисципліни, що виразилось, у "причетності до вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень" комісія фактично визнала винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, чим фактично перебрала на себе функції суду та всупереч вимог ст.62 Конституції України і положень кримінального закону порушила принцип презумпції невинуватості. Вчинення кримінального правопорушення, у разі набрання законної сили відповідним рішенням суду, є самостійною підставою для звільнення зі служби, тоді як для звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення недостатньо одного факту відкриття кримінального провадження, а необхідним є підтвердження службовим розслідуванням відповідних обставин.

Стосовно інших порушень, які викладені в висновку службового розслідування від 11.12.2023, позивач звертаю увагу суду на те, що підставою проведення службового розслідування стала інформація про проведення слідчо-оперативних дій в підпорядкованих структурних підрозділах правоохоронними органами в рамках кримінального провадження, відомості про що підлягали перевірці. В наказі про призначення службового розслідування відсутні будь-які інші підстави для дослідження діяльності ОСОБА_1 в інший період часу, хоч у висновку службового розслідування викладаються факти про попередню поведінку, ставлення до виконання посадових обов`язків, рівень кваліфікації. Причини такої перевірки служби та конкретний період, за який проводилась така перевірка, в матеріалах службового розслідування не вказано. Також відповідачем порушена передбачена чинним законодавством процедура проведення службового розслідування, що нівелює висновки, прийняті за його результатами. Відповідач належним чином не встановив, чи дійсно поведінка позивача мала ознаки грубого проступку та не врахував ступінь його тяжкості; наявність/відсутність шкоди; обставини, за яких сталася подія; при цьому застосував крайню міру дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

На думку позивача, спірні накази від 22.01.2024 №34-НК/64 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та №35-НК/64 про звільнення є протиправним та підлягають скасуванню, що і зумовило звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 26.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

На виконання вимог вказаної ухвали, ГУ ДСНС в Тернопільській області подано до суду відзив на позов. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що позивача звільнено зі служби згідно наказу про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби цивільного захисту від 22.01.2024 № 34-НК/64, що був реалізований наказом від 22.01.2024 № 35-НК/64 про звільнення ОСОБА_1 . В ході службового розслідування повною мірою встановлено порушення службової дисципліни, що виразилась у неналежному виконання наказів, законів, та інших нормативно-правових актів, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту. За результатами ухвали від 15.10.2023 у справі № 607/19822/23 та ряду інших ухвал від 15.10.2023 № 607/19820/23 проводилось 19 обшуків службових приміщень усіх підрозділів ГУ ДСНС України у Тернопільській області. При тому у кожній ухвалі обґрунтування однакове, що співробітниками ГУ ДСНС у Тернопільській області, а саме ОСОБА_1 з метою власного збагачення із залученням та використанням підконтрольних їм суб`єктів господарювання ТОВ "Білдінг протект", ТОВ "Вогнезахист сервіс плюс", ТОВ "Роял вест сервіс", створили протиправний механізм привласнення бюджетних коштів. Тобто позивач вчинив дію, яка є складом дисциплінарного проступку, а саме, допустив дії та вчинки, які зашкодили інтересам ДСНС та негативно вилинули на репутацію та авторитет служби. Досліджуючи причинно-наслідковий зв`язок комісією встановлено, що внаслідок невиконання вимог Правил етичної поведінки щодо позивача відкрито кримінальне провадження № 000031 за ознаками кримінального правопорушення передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.368 КК України. Як наслідок, що є складовою даного дисциплінарного поступку і ключовим елементом, який би вказував саме на абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту підірвався авторитет служби цивільною захисту ДСНС в цілому зі сторони, суспільства. Говорячи про наслідок вчиненого дисциплінарного проступку, ГУ ДСНС у Тернопільській області вибірково долучає численні дописи/статті в засобах масової інформації та пости/публікації у соціальних мережах. Окрім того, вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, нівелює попередні заслуги позивача, оскільки дискредитує не лише особу рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а й ДСНС в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, особливо під час дії в країні воєнного стану.

Початок службового розслідування визначено наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 24.10.2023 № 490-НК/64 з 24.10.2023. Враховуючи що максимальний термін який дозволяється законодавцем визначено як два місяці, то кінцевою датою його проведення є 24.12.2023. При тому наказом ГУ ДСНС України у Тернопільській області від 27.11.2023 №533-НК/64 продовжено термін проведення службового розслідування саме з 24.11.2023, а не з 27.11.2023, оскільки 25-26 листопада 2023 року були вихідними днями. Висновок службового розслідування було затверджено 11.12.2023, тобто в межах можливого терміну проведення службового розслідування (до 24.12.2023). Безпідставними вважає відповідач і твердження позивача про необхідність складання акту чи не виконання інших вимог передбачених чинним законодавством процедури проведення службового розслідування, адже останній підписав бланк подання пояснень.

У відповіді на відзив та додаткових поясненнях позивач відзначив, що підстави за якими його звільнено із служби є аналогічними за своєю суттю із описовою частиною ухвал про проведення обшуку у кримінальному провадженні. У висновку службового розслідування відсутні встановлені факти, які вказують на те, що саме дії чи бездіяльність позивача мали наслідком порушення норм Закону, Дисциплінарного статуту, Присяги тощо. Водночас, жодних обставин в поведінці чи роботі позивача, що порушують вищенаведені нормативно-правові акти у висновку службового розслідування не вказано. Протокол затримання, повідомлення про підозру, вирок суду відсутні. Ухвала слідчого судді є процесуальним рішенням щодо виконання слідчих дій, а не встановлення особи винної у злочині. Даний документ взагалі не може слугувати доказом вини позивача. У цьому випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена висновком службового розслідування, яка ототожнюється з гіпотетичною наявністю в його діях кримінального проступку без встановлення інших порушень трудової дисципліни.

Також комісія дійшла до переконання про причетність до кримінально-правових дій 13 посадових осіб без посилання на конкретні докази та без дослідження їх діяльності. Водночас, стосовно 11 осіб прийнято рішення про відкладення застосування заходів дисциплінарного впливу до завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні. У долучених відповідачем інтернет публікаціях відсутні прізвище ім`я чи посада позивача. У даних публікаціях висвітлено лише факт проведення слідчих дій, а не причетність конкретних посадових осіб. В ході службового розслідування комісією ГУ ДСНС в Тернопільській області встановлено причетність до протиправної діяльності, окрім ОСОБА_1 ще 12 осіб, про яких також згадується у згаданих відповідачем публікаціях. Протягом 7 років наявність публікацій в яких фігурують працівники ДСНС, не вважалось проступком несумісним з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Позивач наголошує, що в діяльності ГУ ДСНС у Тернопільській області проводилось інше службове розслідування, підставою якого були ті ж самі ухвали про проведення обшуку. Дане службове розслідування проводилось комісією ДСНС, якою проаналізовано стан додержання службової дисципліни підпорядкованими працівниками при виконанні їх безпосередніх обов`язків щодо обстежень об`єктів фонду захисних споруд, ведення звітності, ліцензійної роботи, укладення договорів, діяльність відділу персоналу та інше. На противагу комісії ГУ ДСНС у Тернопільській області, яка не проводила перевірку діяльності ОСОБА_1 , комісія ДСНС проаналізувала безпосереднє виконання обов`язків працівників, та не перебирала на себе функції суду щодо встановлення причетності, винуватості особи у вчиненні кримінального проступку. Комісія ДСНС не встановила дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 та притягнуто до відповідальності 7 посадових осіб, серед яких позивач відсутній. Більше того накладено дисциплінарне стягнення у виді догани, а не звільнення.

Усі документи службового розслідування прийняті відповідачем за результатами його проведення не можуть вважатись такими, що прийняті в межах строку та є незаконними, оскільки наказ за № 533-НК/64 (по особовому складу) "Про продовження проведення службового розслідування" прийнятий 27.11.2023 в термін коли службове розслідування вважалось завершеним, що прямо вказує на порушення процедури проведення заходів дисциплінарного впливу. Також ГУ ДСНС у Тернопільській області (посадовими особами та/або членами комісії із службового розслідування) письмового дозволу слідчого або прокурора щодо використання (розголошення) даних досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000031 не отримувало. Тому, докази, а саме "доводи" ДБР, СБУ, ухвали слідчих суддів (які не публікуються у реєстрі судових рішень відповідно до ч.4 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень") на підставі яких прийнято рішення про звільнення позивача є недопустимими з огляду на пряму вказівку Закону, а саме ст.222 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України).

У заперечені на відповідь на відзив та додаткових поясненнях відповідач вказав про долучення позивачем доказів, які не стосуються та не мають жодного відношення для вирішення вказаного спору, оскільки стосуються третіх осіб, які не є учасниками даного судового процесу та можуть бути порушені їхні особисті немайнові права, принизити їхню честь та гідність, сформувати негативний суспільний образ та негативну репутацію останніх. При цьому, абз.11 ст.58 Дисциплінарного статут, відповідно до якого грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, було доповнено лише 08.07.2022 на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо соціального захисту осіб рядового і начальницького складу та умов проходження служби цивільного захисту", який набрав чинності 27.07.2022. Тому ГУ ДСНС у Тернопільській області не вправі було застосовувати абз.11 ст. 58 Дисциплінарного статуту щодо правопорушень працівників ДСНС, які були оприлюднені до 27.07.2022. Щодо статті "На Тернопільщині посадовця ДСНС та його підлеглу підозрюють у корупції. 20 хвилин Тернопіль", вказує те, що ГУ ДСНС у Тернопільській області по вказаному факту розпочато службове розслідування згідно з наказом від 28.03.2024 №153-НК/64 "Про початок проведення службового розслідування".

Разом з цим, 05.04.2024 листом №5776/9/7-2024 старшим слідчим СУ ГУНП в Тернопільській області майором поліції ОСОБА_3 надано дозвіл на використання інформації, в обсязі, що міститься в ухвалах слідчого судді від 15.10.2023 у справах №607/19820/23, №607/19822/23 про надання дозволу на проведення обшуку, примірники, яких було залишено посадовим особам ГУ ДСНС України в Тернопільській області за місцем проведення слідчих (розшукових) дій, передбаченого в порядку ч.1 ст.222 КПК України. Підставами для відкриття кримінального провадження були неправомірні, на думку слідства, дії саме ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які з метою власного збагачення із залученням та використанням підконтрольних їм суб`єктів господарювання, створили протиправний механізм привласнення бюджетних коштів. Таким чином, комісія з проведення службового розслідування, яке проводилось у період з 24.10.2023 по 12.12.2023, користуючись змістом даних ухвал, які були вручені ГУ ДСНС у Тернопільській області у відповідності до норм КПК України, дійшла правомірного висновку про те, що саме у ОСОБА_1 та ОСОБА_4 наявні ознаки дисциплінарного проступку передбаченого абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з мотивів, викладених у позові, відповіді на відзив та додаткових поясненнях, просив задовольнити їх в повному обсязі.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнав з підстав, наведених у відзиві, заперечені на відповідь на відзив та додаткових поясненнях, просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийнятті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що позивач з 15.08.2008 по 22.01.2024 проходив службу цивільного захисту в системі МНС, ДСНС, з 01.07.2021 на посаді начальник караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС Тернопільській області (а.с.26, 28-35).

Наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 24.10.2023 № 490-НК/64 "Про початок проведення службового розслідування" визначено провести службове розслідування та створити комісію для з`ясування причин здійснення обшуків в підпорядкованих підрозділах правоохоронними органами у складі згідно з додатком (а.с.15).

Наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 27.11.2023 № 533-НК/64 "Про продовження проведення службового розслідування" продовжено проведення службового розслідування з 24.11.2023 строком на один місяць (а.с.16).

11.12.2023 начальником ГУ ДСНС у Тернопільській області затверджено висновок службового розслідування за фактом обшуків службових приміщень (а.с.17.-21).

В ході службового розслідування встановлено, що 20.10.2023 на виконання ухвали Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 15.10.2023 у справі №607/19822/23 в рамках кримінального провадження від 21.02.2023 № 0000031 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191, ч.1 ст. 368 КК України, працівниками ДБР, СБУ проводилися слідчо-оперативні дії, вилучення майна, документів та обшуки службових приміщень Тернопільського, Кременецького, Чортківського районних управлінь, 12 ДПРЧ 1 ДПРЗ, З ДПРЧ З ДПРЗ, 20 ДПРЧ З ДПРЗ, 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області, спрямовані на отримання (збирання) доказів щодо можливих вчинень правопорушень співробітниками ГУ ДСНС у Тернопільській області.

За доводами ДБР та СБУ провідний фахівець відділу цивільного захист Кременецького РУ ГУ ДСНС у Тернопільській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 та начальник караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 підозрюються в організації протиправного механізму привласненню бюджетних коштів з метою власного збагачення із використанням підконтрольних йому суб`єктів господарювання ТОВ "Білдінг протект", ТОВ "Вогнезахист сервіс плюс", ТОВ "Роял вест сервіс", залучивши до цього 11 осіб із всіх районних управлінь.

Дана подія викликала суспільний резонанс, створила підґрунтя для негативних, щодо служби цивільного захисту, публікацій в інтернет-виданнях. Окрім того, дана інформація була висвітлена на численних дописах у соціальних мережах "Facebook/Telegram" як громадян України, так і різноманітних публічних спільнотах (а.с.107-142).

Особи вчинили дії, що суперечать інтересам служби, чим порушила обов`язки, передбачені п.31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами, рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі Положення), що є достатньою підставою для застосування до них дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та виключає можливість застосування менш сурового покарання.

Даний проступок ганьбить звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, нівелює попередні заслуги, оскільки дискредитує не лише особу рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а й ДСНС в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобіганню їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, особливо під час дії в країні воєнного стану.

З огляду на зазначене провідний фахівець відділу цивільного захист Кременецького РУ ГУ ДСНС у Тернопільській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 та начальник караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 вчинили грубі дисциплінарні проступки, порушили норми службової дисципліни, не виконали вимоги законодавства і ряду нормативних документів, а саме:

п.6 розділу 2 Правил етичної поведінки, які вимагають від співробітників ДСНС України дбати про авторитет ДСНС;

п.4 розділу 4 Правил етичної поведінки, які зобов`язують фахівців ДСНС не допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС;

п.3 Дисциплінарного статуту, де вказано, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби:

- виконувати вимоги Присяги, Контракту, наказів начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів;

- сприяти зміцненню службової дисципліни;

п. 4 Дисциплінарного статуту, де наголошено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані бути прикладом у додержанні етичних норм поведінки;

п. 31 Положення, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту зобов`язані:

- сприяти підтриманню порядку і дисципліни;

- з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час;

п.1 Контракту про проходження служби цивільного захисту, який вимагає сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, статутів, наказів чи розпорядження керівників (начальників);

Присяги служби цивільного захисту, яка вимагає бути чесним, сумлінним і дисциплінованим, всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту;

ст. 22, ст.25 Закону України "Про запобігання корупції".

За висновком службового розслідування, зважаючи на резонансну подію, яка призвела до хвилі негативних публікацій в інтернет-виданнях, дій співробітників, які підірвали авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, порушення вимог службової дисципліни, провідний фахівець відділу цивільного захист Кременецького РУ ГУ ДСНС у Тернопільській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 та начальник караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 заслуговують на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у зв`язку вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту через службову невідповідність (п.5 ст.68 Дисциплінарного статуту). Питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності інших 11 осіб із всіх районних управлінь ГУ ДСНС у Тернопільській області запропоновано вирішити за наслідками проведення досудового розслідування у рамках кримінального провадження від 21.02.2023 № 0000031.

Наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 22.01.2024 №34-НК/64 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", на підставі висновку службового розслідування від 11.12.2023, керуючись п. 7, 8, 57, 58, 59, 68 Дисциплінарного статуту, за допущені грубі порушення вимог службової дисципліни, що виразились у діях, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту накладено на начальника караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС Тернопільській області капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту (а.с.22-23).

Наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 22.01.2024 №35-НК/64 "Про кадрові питання", на підставі наказу ГУ ДСНС у Тернопільській області від 22.01.2024 №34-НК/64 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", відповідно до Положення за пп.8 п.176 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту), виключено з кадрів ДСНС, зі списків особового складу ГУ ДСНС України у Тернопільській області та знято зі всіх видів забезпечення 22.01.2024 начальника караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС Тернопільській області капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 (а.с.24).

Вважаючи такі рішення суб`єкта владних повноважень протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість рішень відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 КАС України, суд виходить з наступного.

Кодекс цивільного захисту України (далі КЦЗ України) регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, пожеж та інших небезпечних подій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження Кабінету Міністрів України, міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - центральні органи виконавчої влади), органів державної влади, що не входять до системи центральних органів виконавчої влади (далі - інші органи державної влади), Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, встановлює права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (далі - суб`єкти господарювання), а також інших юридичних осіб.

Приписами ст.101 КЦС України визначено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

На осіб начальницького складу служби цивільного захисту поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції".

Відповідно до ч.1 ст.108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту:

"Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим.

Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту.

Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій.

Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України".

Згідно з п.1 ч.1 ст.103 КЦС України визначено, що про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України (ч.4 ст.103 КЦЗ України).

У відповідності до п.8 ч.1 ст.106 КЦЗ України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту визначає Положення, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593.

Відповідно до п.3 Положення, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Згідно з п.31 Положення особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

Відповідно до п.29 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-V (далі Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

За визначенням, наведеним у п.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (п.2 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку (п. 3 Дисциплінарного статуту).

Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням (п. 6 Дисциплінарного статуту).

За зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом (п. 7 Дисциплінарного статуту).

За визначенням, наведеним у п.8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

При цьому грубим дисциплінарним проступком, в розумінні абз.11 п.58 Дисциплінарного статуту, вважається вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Згідно з п.57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Пунктом 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до п.83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць (п.84 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службового розслідування визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту (п.85 Дисциплінарного статуту).

Так, порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі-особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05.05.2015 № 515 (далі Інструкція).

Згідно з п.2 розділу І Інструкції метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися (п.2 розділу ІІ Інструкції).

Строки проведення службового розслідування визначено у розділі ІV Інструкції, відповідно до п.1 якого службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Згідно з п.2 та 3 розділу ІV Інструкції початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше.

Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування.

Серед прав та обов`язків осіб (членів комісії), яким доручено проведення службового розслідування, передбачених у п.3 розділу V Інструкції, посадовій особі (членам комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, надається право, зокрема, запрошувати особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, а також інших посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які обізнані або причетні до фактів чи дій (бездіяльності), що стали підставами для призначення службового розслідування, для одержання від них усних або письмових пояснень, інших документальних матеріалів, що стосуються порушення службової дисципліни. Форма письмового пояснення викладена в додатку до цієї Інструкції.

Відповідно до п.1 розділу VІІ Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (п.2 розділу VІІІ Інструкції).

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.

Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Як встановлено судом, відповідно до висновку службового розслідування від 11.12.2023 підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стали обставини, що 20.10.2023 на виконання ухвали Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 15.10.2023 у справі № 607/19822/23 в рамках кримінального провадження від 21.02.2023 № 0000031 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191, ч.1 ст. 368 КК України, працівниками ДБР, СБУ проводилися слідчо-оперативні дії, вилучення майна, документів та обшуки службових приміщень Тернопільського, Кременецького, Чортківського районних управлінь, 12 ДПРЧ 1 ДПРЗ, З ДПРЧ З ДПРЗ, 20 ДПРЧ З ДПРЗ, 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області, спрямовані на отримання (збирання) доказів щодо можливих вчинень правопорушень співробітниками ГУ ДСНС у Тернопільській області.

За доводами ДБР та СБУ провідний фахівець відділу цивільного захист Кременецького РУ ГУ ДСНС у Тернопільській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 та начальник караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 підозрюються в організації протиправного механізму привласненню бюджетних коштів з метою власного збагачення із використанням підконтрольних йому суб`єктів господарювання ТОВ "Білдінг протект", ТОВ "Вогнезахист сервіс плюс", ТОВ "Роял вест сервіс", залучивши до цього 11 осіб із всіх районних управлінь.

Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, що передбачена абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту, за вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Досліджуючи правову природу даного проступку, можна дійти висновку, що складом даного дисциплінарного проступку є: дія чи бездіяльність особи рядового і начальницького складу, причинно-наслідковий зв`язок, та наслідок, що настав.

Під дією в контексті даної справи розуміється невиконання чи неналежне виконання вимог законів та інших нормативних актів, а саме не виконання вимог Правил етичної поведінки.

Відповідно до п.6 розділу 2 Правил етичної поведінки працівники ДСНС мають дбати про авторитет ДСНС не лише відповідно до вимог, визначених цими Правилами, а також в частині дотримання загальновизнаних правил поведінки, охайного зовнішнього вигляду, забезпечення високої якості роботи, дотримання внутрішнього трудового розпорядку.

Згідно п.4 розділу 4 Правил етичної поведінки працівники ДСНС не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС.

Дії та вчинки про які йдеться в Правилах етичної поведінки знайшли своє відображення в ухвалах слідчого суді Тернопільського міськрайонного суду від 15.10.2023 у справах № 607/19820/23, № 607/19822/23, відповідно до яких слідчих суддею встановлено, що Четвертим слідчим відділом (із дислокацією у м.Тернополі) Територіального управління ДБР, розташованого у м.Львові, здійснюється досудове розслідування від 21.02.2023 № 0000031 за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.368 КК України. Вказане кримінальне провадження було розпочате за фактом того, що співробітниками ГУ ДСНС України у Тернопільській області, а саме провідний фахівець відділу цивільного захист Кременецького РУ ГУ ДСНС у Тернопільській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 спільно із начальником караулу 10 ДПРЧ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС у Тернопільській області капітаном служби цивільного захисту ОСОБА_1 , з метою власного збагачення із залученням та використанням підконтрольних їм суб`єктів господарювання ТОВ "Білдінг протект", ТОВ "Вогнезахист сервіс плюс", ТОВ "Роял вест сервіс", створили протиправний механізм привласнення бюджетних коштів.

Відтак, досліджуючи причинно-наслідковий зв`язок комісією з проведення службового розслідування підставно встановлено, що внаслідок не виконання вимог Правил етичної поведінки щодо позивача відкрито кримінальне провадження від 21.02.2023 № 0000031 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191, ч.1 ст. 368 КК України.

Як наслідок, який є складовою даного дисциплінарного поступку і ключовим елементом, який би вказував саме на абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту підірвався авторитет служби цивільною захисту ДСНС в цілому зі сторони суспільства.

На думку позивача такі доводи ДБР та СБУ, ухвали слідчих суддів від 15.10.2023 у справах №607/19820/23, №607/19822/23, на підставі яких прийнято спірні рішення, є недопустимими з огляду на пряму вказівку Закону, а саме ст.222 КПК України.

Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.221 КПК України слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.

Статтею 222 КПК України передбачено, що відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Таким чином, інформацію (відомості), що отримана (отримані) у кримінальному провадженні з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і до закриття кримінального провадження, може бути надано лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

З матеріалів справи видно, що 05.04.2024 листом №5776/9/7-2024 старшим слідчим СУ ГУНП в Тернопільській області майором поліції ОСОБА_3 надано дозвіл на використання інформації, в обсязі, що міститься в ухвалах слідчого судді від 15.10.2023 у справах №607/19820/23, №607/19822/23 про надання дозволу на проведення обшуку, примірники, яких було залишено посадовим особам ГУ ДСНС України в Тернопільській області за місцем проведення слідчих (розшукових) дій, передбаченого в порядку ч.1 ст.222 КПК України.

Таким чином, комісія з проведення службового розслідування, яке проводилось у період з 24.10.2023 по 12.12.2023, дійшла висновку про те, що у ОСОБА_1 та ОСОБА_4 наявні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту, користуючись змістом даних ухвал, які були вручені посадовим особам ГУ ДСНС України в Тернопільській області за місцем проведення слідчих (розшукових) дій. При цьому, положення КПК України не містять заборони надання інформації, отриманої в ході досудового розслідування, з метою проведення службового розслідування.

Стосовно процедурних порушень, на які посилається позивач, то суд зазначає, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формального порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття, що відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 по справі №813/1790/18.

За позицією позивача, усі документи службового розслідування прийняті відповідачем за результатами його проведення не можуть вважатись такими, що прийняті в межах строку та є незаконними, оскільки наказ за № 533-НК/64 (по особовому складу) "Про продовження проведення службового розслідування" прийнятий 27.11.2023 в термін коли службове розслідування вважалось завершеним,

Слід відзначити, що строки проведення службового розслідування визначено у розділі ІV Інструкції, відповідно до п.1 якого службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

У спірних правовідносинах початок службового розслідування визначено наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 24.10.2023 № 490-НК/64 з 24.10.2023. Враховуючи що максимальний термін який дозволяється законодавцем визначено як два місяці, то кінцевою датою його проведення є 24.12.2023. При тому, наказом ГУ ДСНС України у Тернопільській області від 27.11.2023 № 533-НК/64 продовжено термін проведення службового розслідування саме з 24.11.2023, а не з 27.11.2023. Висновок службового розслідування було затверджено 11.12.2023, тобто в межах можливого терміну проведення службового розслідування (до 24.12.2023). Водночас, ані наказом, ані іншим нормативно-правовим актом не вказано яким саме способом продовжується та який порядок продовження такого службового розслідування, а отже твердження про те, що наказ ГУ ДСНС у Тернопільській області від 27.11.2023 року № 533-НК/64 "Про продовження службового розслідування" впливає на процес ухвалення щодо ОСОБА_1 рішення комісією з проведення службового розслідування чи має значення щодо порушення термінів проведення службового розслідування є безпідставними.

Не заслуговують на увагу і доводи позивача про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, зокрема, ненадання йому можливості надання пояснень по суті питань, для перевірки яких було створено дисциплінарну комісію, що спростовуються письмовими поясненнями, які надав ОСОБА_1 23.11.2023 на бланку пояснення, що йде додатком до Інструкції, та містяться в матеріалах справи.

Також необхідно звернути увагу на те, що дана подія викликала суспільний резонанс, створила підґрунтя для негативних, щодо служби цивільного захисту, публікацій в інтернет-виданнях. Окрім того, дана інформація була висвітлена на численних дописах у соціальних мережах "Facebook/Telegram" як громадян України, так і різноманітних публічних спільнотах.

Говорячи про наслідок вчиненого дисциплінарного проступку, ГУ ДСНС у Тернопільській області вибірково долучає численні дописи/статті в засобах масової інформації та пости/публікації у соціальних мережах.

В даному випадку, суд вважає, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, який призвів до прийняття ухвал слідчого суді Тернопільського міськрайонного суду від 15.10.2023 у справах № 607/19820/23, № 607/19822/23 про надання дозволу на проведення обшуків та здійснення таких обшуків, нівелює попередні заслуги позивача, оскільки дискредитує не лише особу рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а й ДСНС в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, особливо під час дії в державі воєнного стану.

Твердження позивача щодо дискримінаційного підходу, оскільки відповідно до висновку службового розслідування від 11.12.2023 питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності інших 11 осіб із всіх районних управлінь ГУ ДСНС у Тернопільській області запропоновано вирішити за наслідками проведення досудового розслідування у рамках кримінального провадження від 21.02.2023 № 0000031, у спірних правовідносинах є безпідставним, з огляду на приписи п.1 розділу VІІI Інструкції, згідно з яким начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування.

Не заслуговують на увагу і твердження щодо дискримінаційного підходу, з огляду на те, протягом 7 років наявність публікацій в яких фігурують працівники ДСНС, не вважалось проступком несумісним з подальшим проходженням служби цивільного захисту. Позивачем не враховано те, що абз.11 ст.58 Дисциплінарного статут, відповідно до якого грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, було доповнено лише 08.07.2022 на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо соціального захисту осіб рядового і начальницького складу та умов проходження служби цивільного захисту", який набрав чинності 27.07.2022. Тому ГУ ДСНС у Тернопільській області не вправі було застосовувати абз.11 ст.58 Дисциплінарного статуту щодо правопорушень працівників ДСНС, на які посилається позивач та були оприлюднені до 27.07.2022. Щодо статті "На Тернопільщині посадовця ДСНС та його підлеглу підозрюють у корупції. 20 хвилин Тернопіль", про яку зазначає позивач, відповідач повідомив, що по вказаному факту розпочато службове розслідування згідно з наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 28.03.2024 №153-НК/64 "Про початок проведення службового розслідування". Більше того, позивач посилається та долучає докази, які не мають жодного відношення для вирішення вказаного спору, оскільки стосуються третіх осіб, які не є учасниками даного судового процесу.

Суд також відзначає, що відсутність у публікаціях з приводу цієї поді прізвища, імені чи посада позивача жодним чином не спростовують тверджень про вчинення дисциплінарного проступку, оскільки у даному випадку йдеться про відношення суспільства до служби цивільного захисту, та її працівників в цілому, а не до будь-якого конкретного працівника.

У цьому аспекті варто зауважити, що вчинки, які дискредитують працівників служби цивільного захисту та, власне, органи ДСНС, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Отже, дискредитація звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів ДСНС і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Суд враховує, що в основі поведінки працівника ДСНС закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника служби цивільного захисту, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; додержуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

З тексту Присяги, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника служби цивільного захисту закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, особа рядового і начальницького складу служби цивільного захисту покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння працівником служби цивільного захисту проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів ДСНС та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд наголошує, що позивач, перебуваючи на службі цивільного захисту, в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника ДСНС або підривають авторитет ДСНС, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Таким чином, суд приходить до висновку, що сам факт того, що підставами для відкриття кримінального провадження були неправомірні, на думку слідства, дії ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які з метою власного збагачення із залученням та використанням підконтрольних їм суб`єктів господарювання, створили протиправний механізм привласнення бюджетних коштів, та висвітлення цієї події у засобах масової інформації призводить до підриву авторитету та довіри громадян до ДСНС. Сама по собі поведінка позивача призвела до відзначення її в ухвалах слідчого суді Тернопільського міськрайонного суду від 15.10.2023 у справах № 607/19820/23, № 607/19822/23 і здійснення обшуків, що негативно вплинуло на роботу установи з цивільного захисту населення в день здійснення таких слідчих дій і не сприяла виконання функцій, які покладенні на структурні підрозділи ДСНС.

Враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет до органів служби цивільного захисту, суд вважає правомірним висновок відповідача щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.

Застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок полягає у недотриманні принципів діяльності осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей таких. Вказана оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Відсутність вироку суду про визнання ОСОБА_1 винним у інкримінованому кримінальному правопорушенні, а також те, що останній не піддавався затриманню з боку правоохоронних органів, запобіжний захід не обирався, підозра не оголошувалась, не є підставою для скасування спірних наказів, оскільки позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів цивільного захисту до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

В наказі про звільнення вказано відповідно до Положення за пп.8 п.176 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту), а не за пп.11 п.176 (у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду, яким призначено покарання у виді позбавлення волі, обмеження волі, позбавлення спеціального звання чи позбавлення права займати певні посади;)

Законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правого та дисциплінарно-правового аспектів.

Кримінальна відповідальність настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено КПК України. Натомість підстави та порядок притягнення особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту до дисциплінарної відповідальності, а також застосування заохочень визначаються Дисциплінарним статутом.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги.

Тому навіть за відсутності у майбутньому обвинувального вироку суду за результатами розгляду кримінального провадження, з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає правомірним та обґрунтованим застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення.

Суду враховує, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватись при прийнятті вмотивованого рішення. Отже, в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням встановлених обставин, та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про підставне застосування до позивача дисциплінарного стягнення наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 22.01.2024 №34-НК/64 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", реалізоване наказом ГУ ДСНС у Тернопільській області від 22.01.2024 №35-НК/64 "Про кадрові питання", прийнятих в межах повноважень, в порядку та у спосіб, передбачені чинним законодавством, з дотриманням принципів пропорційності та законності у відповідності до ч.2 ст.2 КАС України, в зв`язку з чим відсутні підстави для визнання протиправними та скасування таких, а доводи позивача та представлені ним докази наразі не спростовують висновків суду.

Вищевикладений висновок суду, також обґрунтовує відмову у задоволені вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 100 000 грн.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав суду достатні беззаперечні докази на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і довів правомірність оскаржуваного рішення, про що описано вище.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).

Судом також враховується п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, згідно якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Таким чином, виходячи з встановлених обставин справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та наведені положення чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без задоволення за встановленої судом безпідставності його вимог.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України відсутні.

Керуючись ст.139, 241-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в позові ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Тернопільській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 22 квітня 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Лесі Українки, 6,м. Тернопіль,46011, код ЄДРПОУ/РНОКПП 38535547);

Головуючий суддя Мандзій О.П.