Справа № 560/6228/21
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/6228/21
РІШЕННЯ

іменем України

15 квітня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

за участю:секретаря судового засідання Троян О.А. представника позивача Янчука С.В. представника відповідача Карповича В.М.
розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" звернулося в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 13 травня 2021 року №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 24 червня 2021 року №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 24 червня 2021 року №;

- стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" 68100 грн. судових витрат, зі сплати судового збору, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.08.2021 позов товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" задоволено.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11.11.2021 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишено без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 серпня 2021 року - без змін.

15.12.2023 року Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду касаційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області задовольнив частково.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 серпня 2021 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2021 року скасував. Справу направив на новий розгляд до суду першої інстанції.

За наслідками протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, ухвалою від 08.01.2024 суддя В.К. Блонський прийняв до провадження справу №560/6228/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень. Призначив підготовче судове засідання на 30.01.2024 о 10:30 год. Запропонував сторонам надати письмові пояснення та докази на їх підтвердження з урахуванням висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 15.12.2023 протягом 15 днів, з дня отримання ухвали.

Протокольною ухвалою від 30.01.2024 суд задовольнив клопотання представника відповідача про виклик свідків.

Ухвалою від 15.02.2024 суд задовольнив клопотання представника позивача про витребування доказів.

Ухвалою від 15.02.2024 суд закрив підготовче засідання та призначив розгляд справи по суті на 12.03.2024.

Протокольною ухвалою від 02.04.2024 суд повторно викликав свідків.

Представник Головного управління ДПС у Хмельницькій області подав до суду письмові пояснення згідно яких зазначив наступне.

Документальною позаплановою перевіркою не встановлено достатньої кількості джерел походження, безпосередніх виробників товарів в достатній кількості (сої), придбання яких задокументовано накладними, виписаними ІП "Драйфхолм Фармінг", та не підтверджено легальність руху товарів в «ланцюгу» постачання від виробників до ТОВ «Протеїн Інвест».

Перевіркою не заперечується факт, що ТОВ «Протеїн Інвест» використовував у власній господарській діяльності сою, проте ІП «Драйфхолм Фармінг» сою не поставляло у зв`язку із відсутністю таких активів на дату постачання. За реквізитами цього суб`єкта господарювання оформлено первинні бухгалтерські документи (видаткові та податкові накладні) з метою формування податкового кредиту ТОВ «Протеїн Інвест», та, як наслідок, мінімізації сплати податку на додану вартість.

Перевіркою встановлено, що укладений ТОВ «Протеїн Інвест» з ІП «Драйфхолм Фармінг» договір поставки не опосередковується реальним виконанням господарської операції, яка становить його предмет, у зв`язку із відсутністю у цього постачальника виробничих, трудових ресурсів та самого активу для здійснення такого постачання.

Таким чином, сукупність викладених вище обставин, зокрема:

- не встановлення факту законного введення в обіг (джерела походження), або реального задекларованого виробництва сільськогосподарської продукції (сої);

- відсутність об`єктів оподаткування податком на майно, що свідчить про відсутність у ІП "Драйфхолм Фармінг" активів, зокрема основних засобів, необхідних для здійснення господарської діяльності;

- відсутність земельних ділянок для вирощування СГ продукції;

- відсутність взаємовідносин між перевізником і замовником транспортних послуг;

- транспортні засоби із державними номерними знаками, які зазначені у наданих до перевірки товарно-транспортних накладних, відповідно до відомостей "НАІС ДДАІ" МВС України, не пов`язані з автомобільним перевізником;

- відсутність сертифікатів якості;

- відсутність складських приміщень - об`єктивно свідчать про неможливість реального здійснення господарських операцій між ІП "Драйфхолм Фармінг" та ТОВ «Протеїн Інвест», та, як наслідок, договір поставки №37-10/2020-КПЗ від 29.10.2020 не опосередковується реальним виконанням операцій, які становлять його предмет.

Перевіркою також встановлено порушення п.200.1, п.200.7, п.200.9, абз. «б» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України 2755-VI від 02.12.2010 із змінами та доповненнями та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 р. №21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 р. за №159/28289 зі змінами і доповненнями. Отже, ТОВ «Протеїн Інвест» не має права на отримання бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації) задекларованого у декларації з ПДВ за березень 2021 року в сумі 2 941 561 грн.

Таким чином, висновки, викладені в актах документальних позапланових виїзних перевірок №1986/22-01-07-03/39675184 від 20.04.2021, №3041/22-01-07-03/39675184 від 04.06.2021, та прийняті податкові повідомлення - рішення форми «В4» № від 13.05.2021, форми «В1» № від 24.06.2021 та форми «ВЗ» № від 24.06.2021, є правомірними та базуються на вимогах чинного законодавства України.

На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Представник позивача подав до суду письмові пояснення відповідно до яких вказує, що контролюючим органом не наведено доводів, що ґрунтуються на об`єк тивній інформації та спростовують факти господарської діяльності, засвідчені вказаними документами, а також не представлено жодних доказів на підтвердження того, що відомості, які містяться в цих документах, є недостовірними.

Посилання відповідача на нереальність господарських операцій між позивачем та його конт рагентом носять загальний характер, без наведення інформації та надання доказів, які б засвід чили конкретні обставини, а тому не можуть спростувати фактичне здійснення операцій між по зивачем та його контрагентами.

Окрім належного документального оформлення, чинне законодавство не встановлює обов`язок платника податку доводити фактичне здійснення господарської операції. Враховуючи наведене, просить задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача подав до суду додаткові письмові пояснення, у яких зауважує, що за умови придбання 26 287 615 тон плавно мастильних матеріалів та вирощування 55 959,33 тон СГ продукції одночасне зберігання ПММ та СГ продукції є неможливим у складському приміщенні площею лише 290 кв.м.

Представник позивача подав до суду додаткові пояснення, відповідно до яких зазначає, що позивач у повному обсязі здійснив оплату на користь ІП «Драйфхолм Фармінг» за увесь поставлений згідно договору товар, що підтверджується платіжними документами. Зауважує, що за результатами вивчення діяльності ІП «Драйфхолм Фармінг» останньому зі сторони податкового органу було надано право безумовної реєстрації податкових накладних, що означає на практиці, що податкові накладні такого постачальника не блокуються податко вим органом і контрагенти такого платника гарантовано отримають податковий кредит, придбаваючи товари у такого платника податку. Натомість, податковий орган, без будь яких пояснень вимагає визнати нереальними всі операції такого платника податку.

Представник відповідача подав до суду додаткові письмові пояснення, згідно яких вказує, що обставини, які досліджувались Верховним судом в адміністративній справі № 560/9843/21, є подібними, але не ідентичними, а тому не можуть бути враховані Хмельницьким окружним адміністративним судом у справі № 560/6228/21. Щодо врахування таблиці даних платника податків, а саме ІП «Драйфхолм Фармінг», зазначає, що таке врахування є лише службовою діяльністю контролюючого органу, про що і зазначено у відповіді від 28.02.2024 року № 6076/5/26-15-18-04-05 та не може слугувати беззаперечним фактом реальності здійснення усіх господарських операцій.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, та надав суду пояснення згідно обставин, викладених у позовній заяві та додаткових письмових поясненнях.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав повністю, надав суду пояснення згідно відзиву на адміністративний позов та додаткових письмових пояснень.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

Посадовими особами Головного управління ДПС у Хмельницькій області в період з 05.04.2021 року по 09.04.2021 року та, у зв`язку із продовженням терміну проведення перевірки, з 12.04.2021 року по 13.04.2021 року проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Протеїн Інвест» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2021 року у податковій декларації з податку на додану вартість, з урахуванням уточнюючого розрахунку, від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету. За результатами цієї перевірки складено Акт №1986/22-01-07-03/39675184 від 20.04.2021 (Акт 1) «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Протеїн Інвест» податкового законодавства при декларуванні за січень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету».

В розділі 4. «Висновок» Акту перевірки зазначено наступне:

..2. Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2021 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ встановлено наступні порушення:

- в порушення п.44.1 cт.44, п.198.1. 198.3., cт.198. п.198.6. cт.198 п.200.1, абз. в) п.200.4 cт.200 Податкового кодексу України №2755-М від 02.12.2010 року (із змінами та доповненнями), пункту 5 розділу V наказу Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289 (із змінами та доповненнями), ТОВ «Протеїн Інвест» за січень 2021 року завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21 декларації) на 9 802 185 грн;

- в порушення вимог Наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за №159/28289 (зі змінами та доповненнями), ТОВ «Протеїн Інвест» неправильно заповнено додаток №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» за січень 2021 року.».

На підставі Акту перевірки Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області стосовно ТОВ «Протеїн Інвест» прийнято податкове повідомлення-рішення № від 13.05.2021 року.

Цим податковим повідомленням-рішенням встановлено порушення п.44.1 ст.44. п. 198.1, 198.3.. ст.198, п. 198.6. ст.198 п.200.1. абз. в) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р 2755-VI (із змінами та доповненнями), пункту 5 розділу V наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» №21 від 28.01.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289 і зменшено позивачу розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за січень 2021 року на суму 9 802 185 грн «Сума завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду».

Стосовно обставин порушення в податковому повідомленні-рішенні зазначено наступне.

«..Проведеною перевіркою встановлено, що платником завищено податковий кредит з податку на додану вартість у сумі ПДВ 9 802 185 грн, в т.ч. за листопад 2020 року в сумі 3 086 240 грн, грудень 2020 року в сумі 3 079 298 грн та січень 2021 року в сумі 3 636 646 грн, в результаті віднесення до його складу податку на додану вартість по нереальних господарських операціях з поставки ІП «Драйфхолм Фармінг» на адресу ТОВ «Протеїн Інвест» товару (урожаю сої 2020 року)...».

Посадовими особами Головного управління ДПС у Хмельницькій області в період з 24.05.2021 року по 28.05.2021 року проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Протеїн Інвест» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2021 року у податковій декларації з податку на додану вартість від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету. За результатами цієї перевірки складено Акт №3041/22-01-07-03/396751874 від 04.06.2021 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Протеїн Інвест» ПН 39675184 податкового законодавства при декларуванні за березень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету» (Акт перевірки-2).

На підставі Акту перевірки-2, Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області стосовно ТОВ «Протеїн Інвест» прийнято податкове повідомлення-рішення № від 24.06.2021 року.

Цим податковим повідомленням-рішенням встановлено порушення п.44.1 ст.44, п. 198.1, 198.3, ст.198, п.198.6. ст.198 п.200.1, абз. б) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 2755-VI (зі змінами та доповненнями) зменшено позивачу суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на рахунок платника у банку у розмірі 10 900 023 грн, а також нараховано штрафні санкції в сумі 2 725 006 грн.

Стосовно обставин порушення, в податковому повідомленні-рішенні № від 24.06.2021 зазначено наступне:

«...Проведеною перевіркою встановлено, що платником задекларовано суму бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку в частині залишку від`ємного значення, фактично сплаченого по постачальниках товарів/послуг по контрагенту з іпн 073 ІП «Драйфхолм Фармінг» в розмірі 10 900 023 грн по періодах: березень 2021 року в сумі 1760 769 грн, січень 2021 року в сумі 3 636 646 грн, грудень 2020 року в сумі 2 416 368 грн та листопад 2020 року в сумі 3 086 240,52 грн».

На підставі Акту перевірки-2, окрім податкового повідомленпя-рішення № від 24.06.2021, Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області стосовно ТОВ «Протеїн Інвест» прийнято також податкове повідомлення-рішення № від 24.06.2021.

Цим податковим повідомленням-рішенням на підставі п.200.1, п.200.7, п.200.9, абз. «б» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України виявлено відсутність права у позивача на отримання бюджетного відшкодування за період березень 2021 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку у розмірі 2 958 380 грн.

Позивач вважає, що вищезазначені оскаржувані податкові повідомлення-рішення, прийняті відповідачем, порушують його права, свободи та інтереси, насамперед майнові. У зв`язку із вищезазначеним позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оскільки підставою для прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень стали висновки Актів перевірки, для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи суд вважає за необхідне дослідити обґрунтованість таких висновків з огляду на аргументи сторін, наведені в заявах по суті справи.

Суд зазначає, що відповідно до підпункту 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

ПК України надає визначення розумної економічної причини (ділової мети), як причини, яка може бути наявна лише за умови, що платник податків має намір одержати економічний ефект у результаті господарської діяльності. Економічний ефект, зокрема, але не виключно, передбачає приріст (збереження) активів платника податків та/або їх вартості, а так само створення умов для такого приросту (збереження) в майбутньому (підпункт 14.1.231 пункту 14.1 статті 14).

Пунктом 44.1 статті 44 ПК України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, реєстрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків та зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Статтею 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16 липня 1999 року № 996-XIV (Закон №996-XIV) визначено, що господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства; первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону №996-XIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Згідно з частиною 2 статті 9 Закону №996-XIV первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо). Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.

Відповідно до пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного капіталу та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Згідно з абзацом першим пункту 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Пунктом 198.3 статті 198 ПК України визначено, що податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи; ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Не підлягає бюджетному відшкодуванню сума від`ємного значення, до розрахунку якої включено суми податку, сплачені отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам товарів/послуг, які використані або будуть використані в операціях з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Суми такого від`ємного значення зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення податковими зобов`язаннями;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Пункт 200.7 статті 200 ПК України визначає, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Відповідно до пункту 200.8 статті 200 ПК України до податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики (пункт 200.9.статті 200 ПК України).

Відповідно до пункту 200.14 статті 200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VIII, який набрав чинності з 01.01.2017, пункт 201.10 статті 201 ПК України доповнено абзацом нового змісту: «Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 7 липня 2022 року у справі №160/3364/19 сформувала ряд важливих правових висновків, зокрема, про таке.

«п.63…правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування витрат, що враховуються при визначені об`єкта оподаткування, та податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання у власній господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

п.64. Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

п.65. Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат чи податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

п.66. При вирішенні спорів щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку, зокрема якщо предметом спору є достовірність первинних документів та підтвердження інших обставин реальності відображених у податковому обліку господарських операцій, необхідно враховувати, що відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать про те, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податковий кредит та сформував витрати, що враховуються при визначені об`єкта оподаткування, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої статті 77 КАС України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу….

…109. Таким чином, сам собою факт використання первинних документів з недостовірними даними для підтвердження обставин здійснення господарської операції не повинен автоматично вказувати на безпідставність даних податкового обліку. Натомість контролюючий орган має довести, що платник податків, приймаючи від контрагентів та використовуючи певні документи для цілей податкового обліку, діяв нерозумно, недобросовісно або без належної обачності. А це також пов`язано з фактичною можливістю й економічною доцільністю перевірки самим платником податків достовірності відомостей, які були включені до первинних документів. Мають бути наявні докази того, що розумними заходами добросовісний платник податків міг перевірити правдивість відповідних документів, а також мав достатні підстави, діючи з належною обачністю, для обґрунтованих сумнівів у їх змісті».

У цій справі податковий орган ставить під сумнів реальність здійснення господарських операцій позивача з контрагентом ІП «Драйфхолм Фармінг».

З матеріалів справи суд встановив, що між позивачем та ІП «Драйфхолм Фармінг» укладено договір поставки товару №37-10/2020- КПЗ від 29.10.2020, в тому числі додаткова угода та специфікації до нього. Указаний договір сторонами не заперечується та недійсним в судовому порядку не визнавався. Предметом договору є поставка сої. Позивач є покупцем згідно вказаного дого вору.

За позицією позивача протягом жовтня 2020 по лютий 2021 року на виконання договору відбувались періодичні поставки сої урожаю 2020 року від ІП «Драйфхолм Фармінг» для позивача. За вказаний період по договору було поставлено сої на суму з ПДВ 70 020 462,87 грн, в тому числі за період листопад 2020 року - січень 2021 року на суму з ПДВ 58 813 109,99 грн.

Суд встановив, що усі поставки оформлені видатковими накладними, товарно-транспортними накладними, на кожну партію зерна на заводі пози вача складалась картка аналізу зерна.

Відповідач, своєю чергою, не заперечує використання позивачем сої у своїй господарській діяльності, а лише вказує, що ІП «Драйфхолм Фармінг» сою позивачу у вказаний в перевірці період не поставляло.

Позивач у повному обсязі здійснив оплату на користь ІП «Драйфхолм Фармінг» за поставлений згідно договору товар, що підтверджується платіжними документами, доданими до позовної заяви.

По здійснених згідно договору поставках товару ІП «Драйфхолм Фармінг» було зареєстровано відповідні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд звертає увагу, що реєстрація жодної податкової накладної не була забло кована податковими органами згідно наданих їм повноважень. На підставі зареєстрованих податкових накладних позивач включив відповідні суми до податкового кредиту, зокрема по опе раціях з ІП «Драйфхолм Фармінг» в податковій декларації позивача з ПДВ за жовтень 2021 року до податкового кредиту включена сума 107 123,43 грн; в по датковій декларації позивача з ПДВ за листопад 2021 року до податкового кредиту включена сума 3 086 240,52 грн; в податковій декларації позивача з ПДВ за грудень 2021 року до податкового кредиту включена сума З 079 298,09 грн; в податковій декларації позивача з ПДВ за січень 2021 року до податкового кредиту включена сума 3 636 646,40 грн; в податковій декларації позивача з ПДВ за березень 2021 року до податкового кредиту включена сума 1 760 768,72 грн.

В акті перевірки серед іншого вказується про те, що згідно Єдиного реєстру податкових накладних по ІП «Драйфхолм Фармінг» відсутні складені та зареєстровані податкові накладні на отримання послуг з перевезення по одинадцяти перевізниках, по яких також не встановлено нарахування та виплату їм доходу як самозайнятим особам (ознака 157).

Водночас листом №1305/21-1 від 13.05.2021 ІП «Драйфхолм Фармінг» надало пояснення, що вказані перевізники не є платниками ПДВ, тому у ЄРПН немає зареєстрованих податкових накладних щодо цих операцій, а дохід за ознакою 157 не був нарахований, тому що на момент подачі звітності з цими ФОП не були здійснені розрахунки.

В Акті перевірки також зазначено, що в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів не виявлено автомобіль, що належить ФОП ОСОБА_1 РЕНО НОМЕР_1 . З цього при воду, у тому ж листі №1305/21-1 від 13.05.2021р. ІП «Драйфхолм Фармінг» надало пояснення, що при виписці ТТН було допущено механічну помилку, правильний номер авто НОМЕР_2 . На підтвердження цього ІП «Драйфхолм Фармінг» надані копії окремих документів по інших операціях, де номер авто вказаний правильно.

В Акті перевірки зазначено, що окремі транспортні засоби, які здійснювали перевезення, належать іншим фізичним та юридичним особам, а не перевізникам, які вказані в товарно-тран спортних накладних. З цього приводу, у тому ж листі №1305/21-1 від 13.05.2021 року ІП «Драйфхолм Фармінг» надало наступні пояснення, що такі автомобілі належать перевізникам на правах оренди, а надання договорів оренди автотранспорту не входило в умови договорів на дання послуг транспортування.

Таким чином, відповідач не довів, що хоча б одне із 140 перевезень реально не було здійснено.

Згідно з ТТН пунктом завантаження товару на адресу по зивача є Рівненська обл., Сарненський район, смт. Клесів, вул. Вишнева, 20. Подат ковий орган вказує, що за наявною у нього інформацією, за вказаною адресою ІП «Драфхолм Фармінг» орендує складське приміщення площею 290 м. 2. Однак, на думку податкового органу приміщення 290 м.2 недостатньо для зберігання сої в кількості 3 763,64 т.

ІП «Драйфхолм Фармінг» надало позивачу копії договорів, що підтверджують оренду складських приміщень та земельної ділянки за вказаною адре сою. А також вже згадуваним листом №1305/21-1 від 13.05.2021 року пояснило, що у підприємства в користуванні є також інші складські приміщення, між складами відбувається рух товарів і складських приміщень достатньо для здійснення діяльності.

Суд зауважує, що податковий орган не врахував, що 3 764 тон сої не були відвантажені за один день, а поступово, за період листопад 2020 року - січень 2021 року, а продукція може переміщуватися між складами. Податковий орган, зокрема, не дослі джував і не володіє інформацією, яка висота складу, не має інформації від спеціалістів - який обсяг сої можна зберігати на 100 кв.м. складських приміщень насипом, при висоті складу, для прикладу 10 м.

Серед порушень в Акті перевірки контролюючий орган також зазначив відсутність документів стосовно якості товару.

Стосовно такого твердження суд зазначає, що підставою для правомірного включення відповідної суми до податкового кредиту є наявність первинних документів, які підтверджують здійснення господарської операції та відповідна податкова накладна, зареєстрована в ЄРПН. Документи про якість товару не містять відомості про господарську операцію та відповідно до первинних докуме нтів не відносяться. А тому такі документи не пов`язані з обчисленням та сплатою пода тку на додану вартість.

Верховний суд у постанові від 16.10.2020 у справі № 810/4304/16, зазначив наступне: «...22. Щодо посилань контролюючого органу на надання позивачем сертифікатів якості на товар, то суди обґрунтовано не взяли такі до уваги, оскільки сертифікати якості не є докуме нтами бухгалтерського чи податкового обліку, а є лише документом, що посвідчує якість товару, а не факт проведення господарської операції, тому відсутність таких сертифікатів сама по собі не може свідчити про відсутність господарської операції. Крім того, судами встановлено, що договорами на поставку товару передбачено, що якість товару повинна відпо відати чинним нормам ГОСТів і ТУУ, проте умови договорів не містять вимоги щодо надання сертифікату якості. Крім того, як встановлено судами позивач має власну сертифіковану лабораторію, яка проводить контроль якості вхідної сировини.».

Аналогічна за змістом правова позиція викладена Верховним судом в постанові від 29.04.2021 року у справі №810/3713/16.

Відповідно до даних ІТС «Податковий блок» податковий орган зазначає в Акті перевірки про наявність у ІП «Драйфхолм Фармінг» певної кількості техніки та основних засобів.

В листі №1305/21-1 від 13.05.2021р. ІП «Драйфхолм Фармінг» надало інфор мацію стосовно наявної у нього техніки та основних засобів, а також надало копії окремих до кументів на підтвердження такої інформації.

Також ІП «Драйфхолм Фармінг» надало інформацію та документи стосовно використовуваних приміщень, постачальників насіння, мінеральних добрив та засобів захисту рослин.

ІП «Драйфхолм Фармінг» в листі №1305/21-1 від 13.05.2021 року надало пояснення, що в 2020 році мало посіви зернових в дев`яти районах Тернопільської, Рівненської та Хмельницької обла стей.

Відповідні договори оренди було укладено в 2020 році, що підтверджується інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, всього йдеться про державну реєстрацію речових прав підприємства на близько 250 земельних ділянок. Використання землі в 2020 році здійснювалось на підставі інвестиційних договорів.

ІП «Драйфхолм Фармінг» надано копії звітів про посівні площі 4-сг та 29-сг.

Позивач вказує, що Головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку кори гування в Єдиному реєстрі податкових накладних 2 вересня 2020 року прийнято Рішення №1891655/35039089 про врахування таблиці даних плат ника податку. В затвердженій цим рішенням таблиці да них платника податку, поданій ІП «Драйфхолм Фармінг», зазначений код УКТЗЕД сої.

Головне управління ДПС у м. Києві на виконання вимог ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 15.02.2024 року у справі №560/6228/21 щодо надання належним чином завірених копій матеріалів по ІП «Драйфхолм Фармінг» повідомило наступне:

«На даний час надання витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у м. Києві стосовно прийняття рішення від 02.09.2020 № 1891655/35039089 є неможливим у зв`язку з вилученням протоколів прокурорами відділу Київської міської прокуратури Даньковим А.Ю. та ОСОБА_2 згідно з протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 11 серпня 2021 року.».

Разом з тим, суд зазначає, що свідки, які двічі викликались протокольною ухвалою, в судове засідання не з`явились.

Надаючи правову оцінку доводам сторін щодо реальності господарських операцій між позивачем та ІП «Драйфхолм Фармінг» суд уважає за необхідне врахувати позицію Верховного Суду від 13.02.2024 року у справі №560/9843/21, який залишив без змін рішення судів першої та апеляційної інстанцій. Зокрема, Верховний Суд зазначив наступне:

«Перевіркою також встановлено, що ТОВ «Протеїн Інвест» перебував у взаємовідносинах з Іно земним підприємством «Драйфхолм Фармінг», зокрема по операціях з придбання сої урожаю 2020 року.

Відповідачем зроблено висновок про те, що укладений ТОВ "Протеїн Інвест" з ІП "Драйфхолм Фармінг" договір поставки не опосередковується реальним виконанням господарської операції, яка становить його предмет, у зв`язку із відсутністю у даного постачальника виробничих, тру дових ресурсів та самого активу для здійснення такого постачання. Зокрема, не встановлення факту законного введення в обіг (джерела походження), або реального задекларованого вироб ництва сільськогосподарської продукції (сої); відсутність об`єктів оподаткування податком на майно, що свідчить про відсутність у ІП "Драйфхолм Фармінг" активів, зокрема основних за собів, необхідних для здійснення господарської діяльності; відсутність земельних ділянок для ви рощування СГ продукції; відсутність взаємовідносин між перевізником і замовником транс портних послуг; транспортні засоби із державними номерними знаками, які зазначені у наданих до перевірки товарно-транспортних накладних, відповідно до відомостей "НАІС ДЦАІ" МВС України, не пов`язані з автомобільним перевізником; відсутність сертифікатів якості; від сутність складських приміщень - свідчать про неможливість реального здійснення господарсь ких операцій між ІП "Драйфхолм Фармінг" та ТОВ "Протеїн Інвест".

Доводи/мотиви відповідача про непідтвердження реальності здійснення господарських відносин ґрунтуються на інформації, що наявна в інформаційно-аналітичних базах податкового органу ві дносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання.

Важливо зауважити, що відповідач не посилається на докази, які б свідчили про наявність фактів протиправної поведінки позивача та про обізнаність позивача щодо протиправної поведінки його контрагентів.

Суд зауважує, що відомості, наявні в інформаційно-аналітичних базах як відносно контрагентів позивача, так і за ланцюгами постачання товарно-матеріальних цінностей (виконання робіт, на дання послуг), носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в ад міністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

Разом з тим, відповідно до принципу змагальності суб`єкт господарювання має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо їх обґрунтованість заперечує.

У цій справі суди встановили, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази які б підтвердили висновки податкового органу, які зазначені в акті перевірки. Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами не встановлено обов`язку для позивача здійснювати контроль за веденням господарської діяльності та зобов`язань сплати податку до бюджету контрагентом.».

Суд також вважає за доцільне зауважити, що у пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Проаналізувавши викладене в сукупності, суд дійшов висновку про те, що позивачем підтверджено належними первинними документами реальність господарських операцій з ІП «Драйфхолм Фармінг» за періоди, які перевірялись, а тому доводи контролюючого органу про намір позивача мінімізувати сплату податку на додану вартість через формування податкового кредиту внаслідок нереальних господарських операцій, не знайшли належного підтвердження письмовими доказами, долученими до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 13 травня 2021 року №, від 24 червня 2021 року № та від 24 червня 2021 року № слід визнати протиправними та скасувати.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову:

- майнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з наведеного, для правильного визначення суми судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду з вимогами майнового характеру, важливе значення має встановлення розміру ціни позову.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2021 встановлено у розмірі 2270 грн.

Зважаючи, що позовна заява одночасно містить три вимоги майнового характеру, судовий збір за подання адміністративного позову у цій справі у 2021 році складав 22700 грн.

Позивачем сплачений судовий збір в більшому розмірі, ніж встановлено законом у 2021 році, а саме - 68100 грн, замість 22700 грн.

Відповідно до статті 7 частини 1 пункту 1 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Суд роз`яснює позивачу право подати клопотання про повернення судового збору в розмірі 45400 грн.

Решту сплаченого судового збору відповідно до статті 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в сумі 22700 грн.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 13 травня 2021 року №.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 24 червня 2021 року №.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 24 червня 2021 року №.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" 22700 (двадцять дві тисячі сімсот) грн судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 22 квітня 2024 року

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Протеїн Інвест" (вул. Пілотська, 20,Хмельницький,Хмельницька область,29026 , код ЄДРПОУ - 39675184)
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29001 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя В.К. Блонський