Справа № 320/6650/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2024 року № 320/6650/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» AT «Укрзалізниця» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

06.02.2024 до Київського окружного адміністративного суду звернулося Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» AT «Укрзалізниця» (далі позивач) із позовом до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області (далі відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Висновок Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області від 26.09.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі: Бензин А-95, Дизельне паливо (09130000-9 - Нафта і дистиляти), ідентифікатор в електронній-системі закупівель за № UA-2023-06-21-015022-a.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач не погоджується із Висновком Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі за Процедурою закупівлі, та вважає, що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу порушень є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства України, а отже, як наслідок, складений на підставі такого моніторингу Висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню. Замовником процедури закупівлі «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти», ідентифікатор закупівлі UA-2023-06-21-015022-а, відповідно до Порядку №1082 та Порядку №708 при публікації інформації про предмет закупівлі вказано відповідну назву предмета закупівлі за четвертою цифрою Єдиного закупівельного словника, що відповідає вимозі, вказаній у пункту 14 Порядку №1082, що свідчить про відсутність порушення, вказаного у оскаржуваному висновку про результати моніторингу. У пункті 3 Висновку відповідач зобов?язав позивача вчинити певні дії: заходи щодо усунення виявлених порушень (зокрема, притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів), а отже Висновок створює правові наслідки для позивача. Разом з цим, у Висновку Держаудитслужбою не обґрунтовано обраний ним вид зобов?язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, не наведено наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону України «Про публічні закупівлі». Держаудитслужбою не виконано передбаченого підпунктом 3 пункту 3 Постанови №43 основного свого завдання здійснення фінансового контролю саме спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового та результативного використання та збереження активів та досягнення економії коштів, адже у Висновку не проаналізовано наслідки стверджуваних ним порушень. Відповідачем у Висновку не зазначено обґрунтованих доводів, які б свідчили про правомірність прийнятого ним рішення про зобов?язання позивача здійснити заходи, що направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Крім того, позивач вказує на процедурні порушення з боку відповідача під час проведення процедури моніторингу закупівлі.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/6650/24 передана 08.02.2024 до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.02.2024 р. адміністративну справу №320/6650/24 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

05.04.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої відповідач вважає, що доводи, викладені в позовній заяві, є необґрунтованими та безпідставними, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

21.06.2023 Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» оголошено про проведення процедури закупівлі, предметом якої є закупівля: Бензин А-95, Дизельне паливо (09130000-9 - Нафта і дистиляти) та оприлюднено відповідну тендерну документацію, ідентифікатор в електронній системі закупівель Prozorro (https://prozorro.gov.ua/) UA-2023-06-21-015022-a.

Процедура закупівлі проводилась на підставі Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції, що діяла на момент оголошення Процедури закупівлі).

На підставі наказу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області від 04.09.2023 №75-3 здійснено моніторинг Процедури закупівлі, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений у електронній системі закупівель 26.09.2023 (далі - Висновок).

У Висновку зазначено:

«Моніторингом питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення замовником норм чинного законодавства, а саме: абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082 в частині не зазначення коду згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Відомості веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель свідчать, що замовником обрано код предмету закупівлі «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти», що відповідає Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №708. Разом з цим, замовник в порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082, в оголошенні про проведення відкритих торгів - в окремому електронному полі «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» - не вказав код товару, визначеного згідно з Національним класифікатором України Єдиний закупівельний словник ДК 021:2015, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про затвердження національного класифікатора України ДК 021:2015 та скасування національного класифікатора України ДК 021:2007» від 23.12.2015 №1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, відповідно до норм пункту 14 Порядку №1082 в електронній системі закупівель зазначається номенклатурна позиція предмета закупівлі, а саме конкретне найменування товару, який замовник закуповує в межах предмета закупівлі. Згідно з відомостями веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями UA-2023-06-21-015022-а в графі «Назва номенклатурної позиції предмета закупівлі» в окремих рядках зазначено номенклатурні позиції предмету закупівлі: «Бензин А-95 (літри)»; «Паливо дизельне (літри)». При цьому, навпроти відповідних рядків в графі таблиці «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» зазначено код «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти». Натомість, відповідно до Єдиного закупівельного словника, код товару, що найбільше відповідає назві номенклатурних позицій предмета закупівлі: «Бензин А-95 (літри)» - код «ДК 021:2015: 09132000-3 - Бензин»; «Паливо дизельне (літри)» - код «ДК 021:2015: 09134200-9 - Дизельне паливо». Разом з цим, відповідно до абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082: під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів в оголошення в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація, зокрема, щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі».

Відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082.

Враховуючи викладене, відповідач зобов?язує філію «ЦЗВ» здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.

Не погоджуючись з Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області від 26.09.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі: Бензин А-95, Дизельне паливо (09130000-9 - Нафта і дистиляти), ідентифікатор в електронній-системі закупівель за № UA-2023-06-21-015022-a, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначаються Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939).

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону №2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Частиною 1 статті 5 Закону №2939 передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення, зокрема, моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Згідно з пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922) моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок проведення моніторингу процедури закупівлі визначено статтею 8 Закону №922.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення про Держаудитслужбу) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 7 вищезазначеного Положення про Держаудитслужбу визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Так, відповідно до пункту 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (далі - Положення про Офіс), Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях (далі - управління).

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно- територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

В той же час, абзацом 5 пункту 1 вищевказаного Положення визначено, що на території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників (пункт 1 Положення про Офіс доповнено зазначеним абзацом відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 27.08.2020 №242 «Про внесення зміни до положень про офіси Держаудитслужби»).

Крім того, пунктом 3 Положення про Офіс передбачено, що основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників (пункт 3 Положення про Офіс змінено відповідно до наказу Держаудитслужби «Про внесення змін до положень про офіси Держаудитслужби та Примірного положення про управління офісів Держаудитслужби в областях» від 13.06.2022 №94).

Відповідно до пункту 1 Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, затвердженого наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 25.08.2016 №2 (далі - Положення про Управління), Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області є структурним підрозділом Північно-східного офісу Держаудитслужби.

Відповідно до пункту 3 Положення про Управління (в редакції наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби «Про внесення змін до Положень про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби» №142 від 27.06.2022), основним завданням управління є реалізація повноважень Офісу на території області місцезнаходження управління, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Таким чином, Управління наділено повноваженнями щодо здійснення заходу державного фінансового контролю, зокрема моніторингу процедури закупівлі, на території іншої адміністративно-територіальної одиниці за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Так, листом Державної аудиторської служби України №003100-18/8714-2023 від 03.08.2023, підписаним заступником Голови Держаудитслужби, надано доручення офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинг процедур закупівель згідно з переліком, наведеному у додатку до листа.

Додаток до вищезазначеного листа містить Перелік процедур для здійснення моніторингу процедур закупівель, серед яких дорученням для проведення моніторингу визначено, зокрема, процедуру закупівлі під порядковим номером 840: UA-2023-06-21- 015022-а та встановлено відповідальний за проведення моніторингу орган державного фінансового контролю - Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області.

Відповідно до пункту 2 Положення про Управління, Управління у своїй діяльності керується, зокрема, дорученнями Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника. Аналогічна норма закріплена в Положенні про Офіс.

Управлінням на виконання вищезазначеного доручення заступника Голови Держаудитслужби, відповідно до статті 5 Закону №2939, статті 8 Закону №922, пункту 3 Положення про Управління, на підставі наказу Управління №75-3 від 04.09.2023, зі змінами внесеними наказом Управління №76-3 від 05.09.2023, проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а (замовник: Філія "Центр забезпечення виробництва" AT "Укрзалізниця"; предмет закупівлі: Товари; ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти; очікувана вартість: 14 162 709,18 грн.; застосована процедура закупівлі: відкриті торги з особливостями).

Відтак, Управління правомірно здійснило реалізацію державного фінансового контролю на території іншої адміністративно-територіальної одиниці щодо проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а АТ «Укрзалізниця» в особі філії «ЦЗВ».

Також суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 8 Закону №922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною другою статті 8 Закону №922 визначено підстави прийняття керівником органу державного фінансового контролю або його заступником (або уповноваженою керівником особою) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Зокрема, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об?єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Оприлюднене в електронній системі закупівель повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі, зокрема, додаток до наказу Управління від 04.09.2023 №75-З, містить відомості щодо унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, а також опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Зокрема, у системі наявна наступна інформація:

«Витяг з переліку процедур закупівель №з/п Оголошення про проведення процедури закупівлі та/або повідомлення про намір укласти договір на веб-порталі Уповноваженого органу. Опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі ідентифікатор закупівлі дата оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу

44. UA-2023-06-21-015022-а, 21.06.2023, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель».

Отже, розміщене Управлінням повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а містить усі відомості, що передбачені частиною 3 статті 8 Закону №922.

Також, інформація щодо підстав здійснення моніторингу міститься у пункті 5 розділу І «Вступна частина» висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06- 21-015022-a.

Відповідно до пункту 5 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі - Порядок заповнення форми висновку), у пункті 5 висновку зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Суд звертає увагу, що ні частина 3 статті 8 Закону №922, ні пункт 5 розділу ІІ Порядку заповнення форми висновку не містять зобов?язання органу державного фінансового контролю зазначати іншу інформацію щодо підстав проведення моніторингу, як-то найменування чи реквізити документів, доручень тощо.

Таким чином, Управлінням під час прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а дотримано вимоги частин 2, 3 статті 8 Закону №922, а під час заповнення форми висновку в частині підстав здійснення моніторингу дотримано положення пункту 5 розділу II Порядку заповнення форми висновку.

По суті встановленого порушення суд зазначає наступне.

Відповідно до даних веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель (веб-порталу «Прозорро») закупівля UA-2023-06-21-015022-а проведена за процедурою відкритих торгів з особливостями.

Пунктом 3-7 розділу Х Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

На виконання вказаних положень Кабінетом Міністрів України постановою від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Постанова №1178, Особливості).

Відповідно до пункту 3 Постанови №1178 замовники, що зобов?язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.

Згідно пункту 24 Особливостей замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 р. №1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Відповідно до частини 8 статті 12 Закону №922 подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082, визначено процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель (пункт 1 вказаного порядку).

Зокрема, пунктом 14 Порядку №1082 передбачено, що під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом №922, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо: назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Отже, на виконання абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082 в електронній системі закупівель зазначається код товару, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Вказана норма є імперативною та не передбачає виключень.

Також слід зазначити, що Міністерство економіки України (Мінекономіки) є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує, зокрема, формування та реалізацію державної політики у сфері публічних закупівель.

Відповідно до підпункту 93 пункту 4 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №459 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.02.2021 Nє 124) Мінекономіки надає узагальнені відповіді рекомендаційного характеру щодо застосування законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, листом від 03.09.2020 №3304-04-53972-06 «Щодо визначення предмета закупівлі та розміщення інформації в електронній системі закупівель» Мінекономіки надано роз?яснення щодо, зокрема, поняття номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Зокрема, у листі зазначено наступне:

«Виходячи зі змісту пункту 14 Порядку №1082 замовник під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначає інформацію, що визначена пунктом 12 та абзацами другим- четвертим пункту 13 Порядку №1082, та інформацію щодо назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Отже, у разі оприлюднення оголошень, передбачених Законом, а саме, оголошення про проведення спрощеної закупівлі, оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу, оголошення про проведення торгів з обмеженою участю, оголошення про проведення закупівлі для укладення рамкової угоди та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі, замовник крім загальної інформації про предмет закупівлі зазначає інформацію щодо кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, замовником вказуються перелік конкретних найменувань товарів або послуг, які замовник закуповує в межах визначеного предмета закупівлі, із зазначенням цифрового коду Єдиного закупівельного словника, що найбільш відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі починаючи з четвертої цифри. Наприклад: Є необхідність здійснити закупівлю фарби (фарба емаль та олійна). Предмет закупівлі: Фарба (ДК 021:2015: 44810000-1 Фарби) Предмет закупівлі обирається за показником четвертої цифри та зазначається наступна номенклатурна позиція: Емаль ПФ-115 чорна (2,8 кг) (ДК 021:2015: 44812100-6 Емалі та глазурі) Олійна МА-15 зелена (2,5 кг) (ДК 021:2015: 44812210-0 Олійні фарби). В даному випадку номенклатурна позиція зазначається за показниками шостої та сьомої цифри. Або Є необхідність закупівлі запасних частин для автомобіля (лобове скло та бампер) Предмет закупівлі: Запасні частини для автомобіля Daewoo Lanos (ДК 021:2015: 34330000-9 Запасні частини до вантажних транспортних засобів, фургонів та легкових автомобілів). Предмет закупівлі обирається за показником четвертої цифри. Разом з тим, оскільки в Єдиному закупівельному словнику відсутня подальша деталізація, замовник зазначає номенклатурну позицію відповідно за показником четвертої цифри: Лобове скло (ДК 021:2015: 34330000-9 Запасні частини до вантажних транспортних засобів, фургонів та легкових автомобілів) Бампер СДК 021:2015: 34330000-9 Запасні частини до вантажних транспортних засобів, фургонів та легкових автомобілів). З огляду на викладене, предмет закупівлі визначається замовником самостійно з дотриманням вимог Закону та Порядку».

Крім цього, Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 про справі №640/10448/19 зазначив, що код, затверджений Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015 запроваджено саме з метою оптимального планування закупівлі та визначення предмета закупівлі. Замовники повинні використовувати найбільш точні коди товарів, робіт і послуг, щоб зацікавлені постачальники могли отримати оптимальну інформацію, а замовники, в свою чергу, конкретний предмет закупівлі. Кодування передбачає використання від 2 до 9 цифр. Двозначні коди використовуються для позначення загальних категорій, восьмизначні коди стосуються конкретних товарів, робіт і послуг, дев?ята цифра є контрольним числом та служить для перевірки попередніх цифр.

З аналізу положень Порядку №1082 слідує, що номенклатурна позиція предмета закупівлі - це конкретне найменування одиниці товару/послуги, що закуповується в межах предмета закупівлі. Замовник зобов?язаний зазначити інформацію щодо кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а саме: перелік конкретних найменувань товарів або послуг, які замовник закуповує в межах визначеного предмета закупівлі, із зазначенням цифрового коду Єдиного закупівельного словника, що найбільш відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі починаючи з четвертої цифри.

В ході аналізу відомостей розміщених на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель встановлено, що Замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2023-06-21-015022-а в графі «Назва номенклатурної позиції предмета закупівлі» в окремих рядках зазначено номенклатурні позиції предмета закупівлі: «Бензин А-95 (літри)»; «Паливо дизельне (літри)».

Тобто, Замовником в межах одного предмету закупівлі закуповувалися різні номенклатурні позиції, а саме: «Бензин А-95»; «Паливо дизельне».

Водночас, навпроти відповідних рядків в графі таблиці «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» зазначено код «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти».

В той же час, відповідно до Єдиного закупівельного словника, код товару що найбільше відповідає назві номенклатурних позицій предмета закупівлі: «Бензин А-95 (літри)» - код «ДК 021:2015: 09132000-3 - Бензин»; «Паливо дизельне (літри)» - код «ДК 021:2015: 09134200-9 - Дизельне паливо».

Тобто, Замовник в порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082, в оголошенні про проведення відкритих торгів, а саме в окремому електронному полі «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі», не вказав коду товару, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Отже, замовником допущено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082.

З метою підтвердження або спростування встановленого порушення, органом державного фінансового контролю в ході моніторингу (08.09.2023) через електронну систему закупівель замовнику надано відповідний запит.

Замовником, 13.09.2023, в електронній системі закупівель надано відповідь, яка не спростовує виявленого порушення. Зокрема, Замовник зазначив, що пунктом 14 Порядку розміщення встановлені критерії лише щодо обсягу опублікування інформації, водночас визначення коду, що найбільш відповідає назві номенклатурної позиції є виключною компетенцією замовника та замовник визначив предмет закупівлі за одним кодом ДК та з дотриманням вартісних меж саме по зазначеному коду Єдиного закупівельного словника».

Слід зауважити, що Замовником на етапі планування закупівлі обрано код предмету закупівлі «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти», що відповідає Порядку №708. Однак, в Оголошенні про проведення відкритих торгів, а саме, у графі «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» не вказано код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, а вказано лише код предмета закупівлі за Єдиним закупівельним словником, тобто без зазначення коду згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назвам номенклатурних позицій предмету закупівлі.

Таким чином, відповідь Замовника не спростовує факту порушення ним норм чинного законодавства, а саме: замовником не дотримано вимог абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082, в частині не зазначення коду згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Враховуючи вищевикладене, Замовником під час заповнення оголошення про проведення відкритих торгів за процедурою закупівлі UA-2023-06-21-015022-а допущено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082, що встановлено в ході проведення моніторингу вказаної процедури закупівлі та викладено Управлінням у висновку.

Щодо встановленого у висновку зобов`язання про усунення порушення суд зазначає наступне.

Статтями 2 та 5 Закону №2939 передбачено головні завдання органу державного фінансового контролю та порядок здійснення контролю за дотримання законодавства про закупівлі. На виконання поставлених завдань орган державного фінансового контролю має право, зокрема, пред?являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов?язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (пункт 7 статті 10 Закону №2939).

Також, з метою реалізації наданих Законом №2939 повноважень орган державного фінансового контролю вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства (пункт 3 частини 1 статті 8 Закону №922).

У відповідності до підпункту 9 пункту 4 Положення про Держаудитслужбу, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог.

Таким чином, орган державного фінансового контролю відповідно до Закону №2939, Положення про Держаудитслужбу наділений повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства шляхом зобов?язання підконтрольної установи до їх усунення.

Суд зауважує, що можливість усунення замовником виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб??єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Зазначена правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.10.2018 року у справі №813/4101/17, від 08.05.2018 у справі №826/3350/17 та від 10.12.2019 у справі №160/9513/18.

Зобов`язання щодо усунення порушення визначається органом державного фінансового контролю з урахуванням всіх обставин, що мають значення для його прийняття, а також з урахуванням суті та змісту порушення, реальної можливості його усунення.

За наслідками проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а встановлено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082, у зв?язку з чим Управління зобов?язало замовника здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Визначений спосіб усунення виявлених порушень у даній ситуації, є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення моніторингу процедури закупівлі, а саме запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

Відповідно до пункту 15 статті 10 Закону №2939, підпункту 22 пункту 7 Положення про Держаудитслужби орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Так, відповідно до частини 1 статті 1 Закону №922 відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником.

Частиною 10 вказаної статті визначено, що уповноважена особа, зокрема, забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом; забезпечує оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання вимог цього Закону.

Пунктом 4.2 розділу 4 Примірного положення про уповноважену особу, затвердженого наказ Міністерства економіки України «Про затвердження Примірного положення про уповноважену особу» від 08.06.2021 №40, визначено, що уповноважена особа зобов?язана дотримуватися законодавства у сфері публічних закупівель та цього Положення.

Пунктом 4.3 розділу 4 вказаного положення також передбачено, що уповноважена особа несе персональну відповідальність за прийняті нею рішення і вчинені дії (бездіяльність) відповідно до законів України; за порушення вимог, установлених Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання.

Враховуючи вищезазначене, відповідальною за встановлене порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку №1082 є уповноважена особа філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця».

Крім того, відповідно до частини першої статті 139 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 №322-VIII (далі - КЗпП) працівники зобов?язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 140 КЗпП визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників.

Так, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. (частини 1 - 2 статті 147 К3пП).

Таким чином, шляхи притягнення до відповідальності осіб якими допущено порушення, покладено на роботодавця або орган, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Крім того відповідно до положень статті 68 Господарського кодексу України управління підприємством здійснює власник. Враховуючи зазначене, а також беручи до уваги заборону незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини, саме до повноважень власника належить вибір варіанту усунення виявленого порушення, в даному випадку, варіанту притягнення до відповідальності винної особи.

Так, у постанові Верховного Суду від 02.06.2022 по справі №160/2951/20 щодо вибору способу усунення порушення зазначено, що правом вибору певного конкретного способу усунення виявлених у ході ревізії порушень відповідно до приписів статті 65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства. Разом з тим, якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання, то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об?єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02 квітня 2020 року у справі №820/3534/16 та від 03 червня 2020 року у справі №826/18894/16.

Як було встановлено під час судового розгляду справи, виявлене порушення допущено на стадії оголошення закупівлі. Враховуючи перебування закупівлі під час проведення моніторингу на стадії виконання укладеного договору та неможливість повернення до попередньої стадії, а також неможливість внесення змін до оголошення, Управлінням встановлено зобов?язання щодо недопущення вказаного порушення в подальшому, що є пропорційним, співмірним виявленому порушенню та можливості його усунення.

Крім того, оскаржуваний висновок не містить зобов?язання для позивача щодо припинення договірних відносин із учасником закупівлі, а містить зобов?язання щодо вжиття заходів на недопущення вказаних порушень у подальшому шляхом притягнення до відповідальності винних осіб, тобто жодним чином не створює для позивача нових обов?язків в частині предмету закупівлі, не скасовує та не звужує його прав, що потребують захисту, а лише вказує на необхідність дотримання у подальшому законодавства, що регулює проведення публічних закупівель із зазначенням конкретного способу усунення порушень.

В той же час, вжиття позивачем заходів, направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, як це визначено в оскаржуваному висновку, призведе до відсутності висновків відповідача в цій частині по відношенню до позивача та відсутності необхідності подавати позивачем безпідставні позови до суду, що в свою чергу призведе до позитивного ефекту у вигляді зменшення зайвої роботи як позивача, так і відповідача.

Таким чином, Управлінням конкретизовано, яких саме заходів має вжити позивач, визначено спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2023 по справі №160/20811/22 щодо зобов`язання недопущення в порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, викладеного органом державного фінансового контролю у висновку, зазначив, що зобов?язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом України «Про публічні закупівлі» ні Порядком 552. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення усунення виявлених порушень. В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов 'язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у. подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів». В оцінці доводів касаційної скарги Верховний Суд уважає за необхідне звернути увагу на те, що орган державного фінансового контролю (в спірному випадку Південний офіс Держаудитслужби) згідно з положеннями пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення №23 наділений повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій розгляд питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Також, згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі №420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Крім того, суд зауважує, що зобов?язання органом державного фінансового контролю позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов??язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення №23 орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності є прерогативою позивача.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 30.11.2023 по справі №160/20791/23, постанові від 21.12.2023 по справі №160/18147/22.

Суд вважає за необхідне окремо зазначити, що відповідно частини восьмої статті 8 Закону №922 замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз?ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Натомість, позивач за відповідними роз`ясненнями до Управління не звертався, що підтверджується відсутністю даного звернення на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель.

Відтак, доводи позивача, які покладені в основу позовної заяви, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, у зв`язку із чим підстави для визнання протиправним оскаржуваного Висновку відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так у пункті 23 Рішення у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наведених обставин у сукупності, зважаючи на наведені вище норми законодавства та встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову.

У відповідності д положень ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.

Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» AT «Укрзалізниця» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку, відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.