Справа № 520/38054/23
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2024-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

22 квітня 2024 року Справа № 520/38054/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання дій зловживанням процесуальними правами та про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 із використанням системи "Електронний суд" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, , що зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області, , що зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, на користь позивача грошову компенсацію за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп.

Ухвалою суду від 29.12.2023 року адміністративну справу за вищевказаним позовом прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

Представником відповідача Головного управління Національної поліції в Харківській області через канцелярію суду було подано клопотання про залишення позову без розгляду та про визнання дій зловживанням процесуальними правами.

В обґрунтування поданого до суду клопотання про залишення позову без розгляду вказано, що ОСОБА_1 , відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 10.09.2023 № 324 о/с був звільнений з органів Національної поліції на підставі п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за власним бажанням) з виплатою компенсації за невикористану частину щорічної оплачуваної відпустки за період з 01.01.2019 по 10.09.2019 у кількості 10 діб у сумі 3858,98 грн. Однак з 01.07.2023 строк звернення до суду з позовними вимогами про виплату грошового забезпечення чи його складових обмежено трьома місяцями, і у випадку спірних правовідносин такий строк сплинув 02.10.2023. В той же час представником відповідача зазначено, що з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач був звільнений зі служби наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 10.09.2019 року № 324 та після звільнення зі служби позивач не погодився з діями відповідача щодо нарахування та виплати грошового забезпечення у вигляді компенсації за невикористану частину щорічної відпустки за 2016 рік (15 діб), за 2017 рік (15 діб) та за 2018 рік (5 діб), а також компенсації за невикористану частину щорічної чергової оплачуваної відпустки за період з 01.01.2019 по 10.09.2019 р. Отже, про порушення своїх прав позивач знав або повинен був дізнатися ще з 10.09.2019 року в частині не нарахування та невиплати йому грошового забезпечення у вигляді компенсації за невикористану частину щорічної відпустки за 2016, 2017 та 2018 роках. До суду з позовною заявою позивач звернувся 28.12.2023, тобто поза межами визначеного КЗпП України строку звернення до суду.

В обґрунтування поданого до суду клопотання про визнання дій зловживанням процесуальними правами представником відповідача вказано, що позивач вчетверте звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд (справа № 520/38054/23): визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, , що зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористану частину щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки з 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп; стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області, , що зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористану частину щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки з 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп. При цьому у попередні три рази звернення до суду, що відбулось у справах №№520/29077/23, 520/31027/23 та 520/33811/23, позовні заяви було залишено без руху після чого позивач подавав до суду заяви про повернення позовної заяви. Отже, фактично у чотирьох позовних заявах, надісланих до суду підстави і предмет позову а також відповідач є одними й тими ж. Вказані дії є маніпулюванням, а отже дії ОСОБА_1 у справі № 520/38054/23 щодо подання позовних заяв з аналогічним предметом та аналогічних підстав такими, що вчинені з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями, через що наявні підстави для постановки ухвали про залишення позову без розгляду або повернення позову.

Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову і заперечень проти нього, суд стосовно клопотання про залишення позову без розгляду зазначає наступне.

Згідно із положеннями ч.1 та ч.2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч.13 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з частиною третьою та п`ятою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В той же час, положеннями ч.ч. 1 та 2 ст.233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Суд зазначає, що положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, зокрема, частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Так, Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Офіційне тлумачення положенням вказаної норми надав Конституційний Суд України у рішеннях від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 і №9-рп/2013, з огляду на позицію та правові висновки якого щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, Верховний Суд дійшов висновку про поширення дії частини першої статті 233 КЗпП України в редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX тільки на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою закону чинності.

Аналогічна правова позиція міститься в рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22.

З матеріалів справи встановлено доводи позивача стосовно того, що він проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області та наказом від 10.09.2019 року №324 о/с був звільнений зі служби за п.7 (за власним бажанням) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Отже на момент звільнення позивача зі служби в поліції частина друга статті 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.01.2023 у справі № 460/17052/21, від 27.04.2023 року у справі №420/14777/22 та від 28.09.2023 по справі №140/2168/23.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскільки станом на момент звільнення позивача зі служби в поліції діяла норма щодо необмеженості будь-яким строком строку звернення до суду стосовно подачі позовів про стягнення належної позивачу при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці, то у суду відсутні підстави вважати, що позивачем було пропущено строк на звернення до суду з даним позовом.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що клопотання представника відповідача про залишення позову без руху є таким, що не підлягає задоволенню.

Стосовно клопотання представника відповідача про визнання дій зловживанням процесуальними правами суд зазначає таке.

Згідно із ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із ч. 1 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Суд зазначає, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованому перевантаженні роботи суду. Вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Згідно із ч. 3 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За даними програми «Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)» встановлено, що 16.10.2023 року ОСОБА_1 звернувся Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, , яке зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018, 2019 роки у кількості 50 діб у розмірі 19 972 грн. 00 коп.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області, , яке зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, на користь позивача грошову компенсацію за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018, 2019 роки у кількості 50 діб у розмірі 19 972 грн. 00 коп.

Ухвалою суду від 24.10.2023 року позов ОСОБА_1 було залишено без руху та вказано, що для усунення виявлених недоліків позову позивачу необхідно надати до суду заяву про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням таких причин із необхідними доказами їх поважності.

Ухвалою суду від 30.10.2023 року позовну заяву було повернуто на підставі п.2 ч.4 ст. 169 КАС України, у зв`язку з надходженням від представника позивача заяви про відкликання адміністративного позову.

В подальшому 31.10.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, , яке зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018, 2019 роки у кількості 50 діб у розмірі 19 972 грн. 00 коп;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області, , яке зареєстровано за адресою: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, на користь позивача грошову компенсацію за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018, 2019 роки у кількості 50 діб у розмірі 19 972 грн. 00 коп.

Ухвалою суду від 03.11.2023 року позов ОСОБА_1 було залишено без руху та вказано, що для усунення виявлених недоліків позову позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Ухвалою суду від 10.11.2023 року позовну заяву було повернуто на підставі п.2 ч.4 ст. 169 КАС України, у зв`язку з надходженням від представника позивача заяви про відкликання адміністративного позову.

Також встановлено, що 24.11.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить суд: визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області яка полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при звільненні грошової компенсації за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп.; стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача грошову компенсацію за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки за 2016, 2017, 2018 роки у кількості 35 діб у розмірі 13980 грн. 40 коп.

Ухвалою суду від 28.11.2023 року позов ОСОБА_1 було залишено без руху та вказано, що для усунення виявлених недоліків позову позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення з зазначенням інших підстав його пропуску.

Ухвалою суду від 07.12.2023 року позовну заяву було повернуто на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду від 28.11.2023 року.

Із врахуванням вищевикладених інстанції обставин, суд не погоджується із доводами представника про наявність в діях позивача зловживання процесуальними правами, оскільки з адміністративним позовом у цій справі позивач звернувся після уточнення позовних вимог та визначення суми грошової компенсації за невикористані частини щорічної чергової оплачуваної додаткової відпустки та періоду за який така компенсація підлягає стягненню.

Отже позовні вимоги у цій справі та у справах у справах №№520/29077/23, 520/31027/23 та 520/33811/23 не є ідентичними.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що клопотання представника відповідача визнання дій зловживанням процесуальними правами є таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.10, 45, 121-123, 243, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотань представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без руху та про визнання дій зловживанням процесуальними правами - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Мельников Р.В.