Справа № 320/11456/23
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2024-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 квітня 2024 року м. Київ Справа № 320/11456/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Любенко Д.І.,

за участю представників сторін:

позивача Чухрай І.Ю.,

представника позивача Линник Є.В.,

представника відповідача Куртмоллаєв А.Е.,

розглянув у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України

про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства оборони України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства оборони України від 14.11.2022 № 125 КП;

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293;

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства оборони України від 19.02.2023 № 15/нмк;

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства оборони України від 20.02.2023 № 173.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання. Крім того, суд поновив ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним позовом.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.06.2023 відклав підготовче засідання у справі на 01.08.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.08.2023 суд частково задовольнив клопотання Міністерства оборони України про продовження процесуального строку та поновив Міністерству оборони України строк для подачі відзиву на адміністративний позов у справі № 320/11456/23 та доданих до нього доказів.

У підготовче засідання, призначене у справі на 12.04.2024 з`явились позивач, представник позивача та відповідача.

Водночас, судом встановлено, що від відповідача до суду надійшли письмові пояснення, у яких відповідач просив адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів Міністерства оборони України від 14.11.2022 № 125 КП, від 22.09.2022 № 293, від 19.02.2023 № 15/нмк та від 20.02.2023 № 173 Міністерства оборони України від 27.09.2021 № 144 ДС/КП залишити без розгляду.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідач зазначив, що відповідно до системи СЕДО до Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України було доведено: наказ Міністерства оборони України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 14.11.2022 №125 КІІ - 31.03.2023 о 16 год. 40 хв. №1063; наказ Міністерства оборони України «Про призначення службового розслідування:» від 22.09.2022 №293/нм - 26.09.2022 о 09 год. 37 хв. №1429; наказ Міністерства оборони України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 19.02.2023 № 15/нмк - 20.02.2023 o 1l год. 27 хв. № 444; повторно скерована резолюція «для ознайомлення полковника юстиції ОСОБА_1 » - 31.03.2023 о 16 год. 51 хв. № 444. Разом з тим, відповідач зазначив, що про оскаржуваний наказ № 293/нм від 22.09.2022 позивачу було відомо ще в жовтні-листопаді 2022, оскільки позивач надавав пояснення під час проведення службового розслідування та заперечення від 03.11.2023. Відтак, відповідач наголошував на пропуску позивачем строку звернення до суду.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи клопотання про залишення позову без розгляду та просив його задовольнити.

Позивач та представник позивача заперечували щодо задоволення клопотання без розгляду з огляду на дотримання позивачем строку звернення до суду.

Заслухавши представників сторін, розглянувши та дослідивши подане клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, судом встановлено наступне.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно із приписами частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Приписами частини першої, другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України унормовано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Предметом позову у справі є вимоги позивача щодо визнання протиправними та скасування наказів Міністерства оборони України:

наказ Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293 «Про призначення службового розслідування», яким наказано призначити службове розслідування з метою уточнення причин та умов неналежного виконання службових обов`язків начальником Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України полковником юстиції ОСОБА_1 та ступеня вини;

наказ Міністерства оборони України від 14.11.2022 № 125 КП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким на начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України полковника юстиції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани;

наказ Міністерства оборони України від 19.02.2023 №15/нмк «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким на начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України полковника юстиції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення пониження в посаді;

наказ Міністерства оборони України від 20.02.2023 № 173 (по особовому складу), яким полковника юстиції ОСОБА_1 , начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України звільнено із займаної посади і призначено заступником начальника Управління- начальником відділу координації зовнішньоекономічної діяльності управління координації зовнішньоекономічної діяльності Міністерства оборони України; оголошено військове звання «полковник».

Як встановлено судом в ході підготовчого засідання, наказом Міністерства оборони України від 26.07.2018 № 370 було затверджено Інструкцію з діловодства та документування управлінської інформації в електронній формі в Міністерстві оборони України та Генеральному штабі Збройних Сил України (далі - Інструкція).

За приписами пунктів 1, 2 Інструкції ця Інструкція визначає зміст та загальні вимоги щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами, створеними в паперовій та електронній формі в апараті Міністерства оборони України (далі - Міноборони), Генеральному штабі Збройних Сил України (далі - Генеральний штаб), командуваннях видів Збройних Сил України, інших органах військового управління, установах, організаціях, що структурно входять до складу Міноборони та Генерального штабу, а також на підприємствах, шо належать до сфери управління Міноборони, незалежно від способу фіксації та відтворення інформації, яка міститься в документах, включаючи їх підготовку, реєстрацію, облік і контроль за виконанням. Дія цієї Інструкції не поширюється на органи військового управління, військові частини, установи та організації Збройних Сил України (далі - Збройні Сили), в яких порядок документування управлінської інформації та організації роботи з документами встановлюється Генеральним штабом. Основною формою діловодства в Міноборони є електронна. Документування управлінської інформації в Міноборони здійснюється в електронній формі із застосуванням електронного цифрового підпису, електронної печатки та електронної позначки часу. Винятками є випадки наявності обґрунтованих підстав для документування управлінської інформації в паперовій формі, якими визначаються: документи, шо містять інформацію з обмеженим доступом, вимога щодо захисту якої встановлена законом: електронні документи, що не можуть бути застосовані як оригінал згідно з вимогами закону; документи, вимога щодо опрацювання яких у паперовій формі встановлена актами Кабінету Міністрів України. До електронних документів, підписаних (погоджених) із застосуванням електронного цифрового підпису або засвідчених електронною печаткою, вимагати відтворення візуального підпису або відбитка печатки незалежно від особливостей оформлення документів не допускається. Проходження в діловодстві Міноборони одного і того самого документа в електронній та паперовій формі не допускається. Розпорядником системи електронного документообігу (далі - СЕДО) є Міноборони. Право розпоряджатися СЕДО надається розпоряднику СЕДО - державному секретарю Міністерства оборони України. Завдання розпорядника: вирішення організаційних питань щодо забезпечення функціонування СЕДО, прийняття взаємоузгоджених управлінських рішень стосовно її розвитку і вдосконалення. Відповідальність за технічне супроводження спеціального програмного забезпечення СЕДО, збереженість документів та сформованих справ, а також формування структури електронних довідників у СЕДО покладається на начальника Управління розвитку автоматизації Збройних Сил України. Відповідальність за забезпечення функціонування (технічне обладнання) системи електронного документообігу покладається на начальника військ зв`язку Збройних Сил України - начальника Головного управління зв`язку та інформаційних систем Генерального штабу Збройних Сил України. Забезпечення захисту інформації, що обробляється в СЕДО, покладається на Службу захисту інформації та кібернетичної безпеки захищеної СЕДО. Власником інформації в СЕДО є Міноборони.

У пункті 1.2 Інструкції № 370 визначені основні терміни щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами.

Так, система електронного документообігу (СЕДО) - це сукупність програмно-технічних засобів, призначених для автоматизованого виконання завдань щодо організації роботи з електронними документами.

Вихідний рух електронного документа - доведення документа до виконання в безпаперовому вигляді від керівника до виконавця шляхом накладання на нього електронних резолюцій за допомогою СЕДО, а також системи електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Електронна резолюція - накладена посадовою особою на електронний документ вказівка керівника виконавцю, яка зазначає стислий зміст прийнятого нею рішення щодо організації виконання електронного документа, на яку накладено електронний цифровий підпис зазначеної особи. Електронна резолюція є єдиною допустимою формою реалізації доручень, виданих в електронній формі

Пунктом 1.9 Інструкції № 370 передбачено, що відповідальним за організацію діловодства в апараті Міноборони є державний секретар Міністерства оборони України, у Генеральному штабі - перший заступник начальника Генерального штабу Збройних Сил України або заступник начальника Генерального штабу Збройних Сил України (згідно з розподілом обов`язків), у структурних підрозділах їх керівники.

Згідно з пунктом 7.1 Інструкції № 370 документообіг у Міноборони (Генеральному штабі, структурному підрозділі) - це проходження документів із моменту їх створення або одержання до завершення виконання або відправлення.

Відповідно до пункту 7.12. Інструкції № 370 організацію контролю та моніторингу у структурному підрозділі здійснює його керівник.

Під час здійснення контролю основними методами, що застосовуються, є: моніторинг документів, внесених до СЕДО, щодо виконання конкретних доручень та аналіз строків виконання індикаторів; отримання від виконавців, вивчення та аналіз відповідної проміжної або підсумкової інформації про виконання документів; поглиблене вивчення і перевірка стану виконання доручень безпосередньо у структурному підрозділі. Контроль за виконанням документів включає взяття документів на контроль (постановку на контроль), визначення форм і методів контролю, контроль за станом виконання, облік, узагальнення та аналіз стану виконання документів, інформування керівництва про хід та результати їх виконання, зняття (прийняття рішення щодо зняття) документів із контролю, направлення виконаного документа .до справи. Контроль за станом виконання передбачає такі види робіт: постановка документів (доручень) на контроль, формування картотеки контрольних документів; перевірка своєчасного доведення документів до виконавців; щотижневе надсилання до структурних підрозділів електронного повідомлення (нагадування) про планову дату виконання документів (не рідше одного разу на тиждень на два тижні уперед); моніторинг документів, внесених до СЕДО, строків виконання індикаторів та надання до структурних 60 підрозділів запитів по телефону щодо отримання від виконавців інформації про хід виконання конкретних доручень; облік і узагальнення результатів моніторингу за виконанням документів (доручень) та аналіз відповідної проміжної або підсумкової інформації. Як основна форма контролю застосовується автоматизований контроль виконання документів. Автоматизований контроль за виконанням документів є складовою частиною роботи в СЕДО і здійснюється за допомогою сформованої РМК.

Крім того відповідно до пунктів 157, 158 Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну, затвердженою постановою Кабінету Міністерства України від 17 січня 2018 р. № 55 зазначено, що ознайомлення працівників установи з актом установи здійснюється в електронній формі. Факт доведення акту установи до відома посадової особи установи здійснюється засобами системи електронного документообігу установи. Факт ознайомлення посадової особи установи з актом установи здійснюється засобами система електронного документообігу установи з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідної посадової особи.

Суд зауважує, що позивач проходив військову службу у Міністерстві оборони України, зокрема на посаді начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України, що свідчить про те, що на нього як керівника структурного підрозділу поширюються норми Інструкції № 370.

Як вбачається з наданих до суду листів Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України від 31.03.2023 позивача було ознайомлено із оспорюваним наказом Міністерства оборони України від 14.11.2022 № 125 КП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та наказом Міністерства оборони України від 19.02.2023 №15/нмк «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» - 31.03.2023 року, що підтверджується матеріалами справи, що свідчить у свою чергу про те, що звернувшись до суду 10.04.2023 позивач дотримав строку звернення до суду.

Окрім того, суд зазначає про дотримання позивачем строку звернення до суду в частині позовних вимог щодо оскарження наказу Міністерства оборони України від 20.02.2023 № 173, позаяк позивач був ознайомлений із вказаним наказом через систему СЕДО 31.03.2023.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач вибув у звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку з хворобою у період часу з 10.02.2023 по 15.02.2023; з15.03.2023 по 17.02.2023; з 20.02.2023 по 05.03.2023; з 28.03.2023 по 29.03.2023.

Відтак, вказані обставини спростовують твердження відповідача про пропуск позивачем строку звернення до суду у зазначеній частині позовних вимог.

При цьому, судом встановлено, що наказ Міністерства оборони України «Про призначення службового розслідування» від 22.09.2022 №293 надійшов до системи СЕДО - 26.09.2022.

Разом з тим, судом встановлено, що в матеріалах справи, зокрема матеріалах службового розслідування наявні заперечення на акт службового розслідування відповідно до наказу Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293 за підписом ОСОБА_2 , датовані 03.11.2022.

При цьому, в ході підготовчого засідання на запитання суду позивач зазначив, що його не було ознайомлено із оспорюваним наказом № 293 від 22.09.2022, а було ознайомлено з актом службового розслідування.

Суд зазначає, що приписи Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України, який затверджено наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 № 608 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2017 за № 1503/31371 обумовлюють, службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування (далі - особи, які проводять службове розслідування).

Згідно з пунктом 3 розділу IV Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України військовослужбовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: знати підстави проведення службового розслідування; бути ознайомленим про свої права та обов`язки під час проведення службового розслідування; відмовитися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом; давати усні та письмові пояснення, подавати документи, які стосуються службового розслідування, вимагати опитування (додаткового опитування) осіб, які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення; порушувати клопотання про витребування та долучення нових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації; висловлювати письмові зауваження та пропозиції щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових (службових) осіб, які його проводять; ознайомлюватися з актом службового розслідування (у частині, що його стосується) після розгляду командиром (начальником); оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки та у порядку, визначені законодавством України.

З викладеного вбачається, що у Міністерства оборони України був відсутній обов`язок щодо повідомлення позивача або ознайомлення із наказом про призначення службового розслідування, однак такий наказ від 22.09.2022 №293/нм був надісланий до Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України - 26.09.2022 через систему «СЕДО», керівником якого був позивач.

Крім того, суд зауважує, що ознайомлення позивача із актом службового розслідування та підготовка заперечень від 03.11.2022, в яких позивач посилається на такий наказ від 22.09.2022 № 293/нм свідчить про те, що позивач був обізнаний про існування цього наказу і мав бути з ним ознайомлений через систему СЕДО як керівник Управління з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства оборони України.

Відтак, суд дійшов висновку, що про оскаржуваний наказ № 293/нм від 22.09.2022 позивачу було відомо у листопаді 2022, а з даним позовом до суду позивач звернувся 10.04.2023, тобто поза межами місячного строку визначеного Кодексом адміністративного судочинства України.

При цьому, позивачем не було наведено суду, які непереборні обставини перешкоджали йому дізнатися про зміст цього наказу а також звернутися до суду з позовом щодо оскарження такого наказу.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що позивачем було пропущено строк звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом, в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293 з огляду на обставини, які були встановлені судом в ході підготовчого засідання.

Частиною четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України унормовано, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд звертає увагу, що висновок суду щодо поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом обумовлений обставинами, які були викладені позивачем у письмових поясненнях за відсутності документів, які б свідчили про інше.

Разом з тим, в ході підготовчого засідання судом було встановлено обставини щодо обізнаності позивача про наказ Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293/нм у листопаді 2022 року, відтак висновок суду про наявність підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині наказу № 293/нм від 22.09.2022 є передчасним, тому адміністративний позов у цій частині підлягає залишенню без розгляду, а клопотання відповідача підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 241-245, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Міністерства оборони України про залишення адміністративного позову без розгляду задовольнити частково.

2. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства оборони України від 22.09.2022 № 293, - залишити без розгляду.

3. У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

4. Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Панова Г. В.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 17.04.2024 року.