Справа № 753/4799/24
Суддя: Яровенко Н. О.
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №:753/4799/24
Провадження №: 2-а/755/92/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" квітня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Яровенко Н.О., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про оскарження постанови, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції у м. Києві про оскарження постанови.

Вивчивши подану заяву, вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків з наступних підстав.

За правилами адміністративного процесуального законодавства адміністративний позов за формою та змістом повинен відповідати вимогам, викладеним у ст. 160-161 КАС України.

Згідно з положеннями статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В якості відповідача позивачем визначено - Управління патрульної поліції в м. Києві.

Частиною 3 статті 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведене свідчить, що належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 121 КУпАП.

Тобто, відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень.

Відповідно до статті 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 статті 222 КУпАП).

При цьому, приписами частини 1 статті 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до частини 1 статті 15 «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, оскільки Управління патрульної поліції в м. Києві є лише територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції та не має статусу юридичної особи.

Так, судом встановлено, що Департамент патрульної поліції Національної поліції України є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи, бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його поточної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити коло осіб, які беруть участь у справі та їх процесуальні статуси.

Також, позовна заява має відповідати вимогам статтям 160, 161 КАС України.

Суд звертає увагу, що в позовних вимогах позивач просить суд скасувати постанову, інспектора взводу № 3 роти № 2 БЗСДПП старшого лейтенаната поліції Шкуренко В.А., серія ААД № 866278 від 01.03.2024 року, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, копії оскаржуваної постанови не додано до матеріалів позову, проте реквізити оскаржуваної постанови відповідають реквізитам протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 866278, який наявний в матеріалах справи. (а.с.7)

А отже, враховуючи викладене, позивачу слід або уточнити вимоги викладені в позовній заяві або надати суду копію постанови.

Крім цього, позивачем позивачем викладено позовні вимоги таким чином, що є незрозумілим зміст вимог позивача, тому слід конкрезувати вимоги.

Згідно ч.5 ст. 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вище, позивачу слід уточнити відповідача, уточнити позовні вимоги та/або надати суду копію оскаржуваної постанови на підтвердження заявлених вимог, які б у повній мірі надали можливість суду пересвідчитися у викладених позивачем у позовній заяві обставин, у частині заявлених позовних вимог, відтак суддя дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 160, 169 КАС України,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про оскарження постанови залишити без руху та запропонувати позивачу строк в три дні з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута позивачу відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Яровенко