Справа № 240/19893/22
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2024-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 240/19893/22

адміністративне провадження № К/990/41810/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів: Кравчука В.М., Шарапи В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області

про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року (прийняту у складі колегії: головуючого судді Мацького Є.М., суддів: Залімського та І.Г. Сушка О.О.),

У С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

1. У вересні 2022 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , скаржник, позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просив:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати з 01 березня 2022 року підвищення до пенсії, як непрацюючому пенсіонеру, що проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України від 28 лютого 1991 року № 796-XII «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» (далі - Закон № 796-XII);

зобов`язати відповідача з 01 березня 2022 року нарахувати і виплатити підвищення до пенсії, як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статті 39 Закону № 796-XII, що дорівнює двом мінімальним заробітним платам, установленим на 01 січня календарного року.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

2. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року адміністративний позов задоволено частково.

3. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону № 796-XII.

4. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області з 01 березня 2022 року нарахувати та виплатити ОСОБА_1 підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, відповідно до статті 39 Закону № 796-XII, у розмірі, що дорівнює двом прожитковим мінімумам для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01 січня календарного року. В іншій частині позову відмовлено.

5. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року визнано нечинним рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року та закрито провадження у справі.

6. Ухвалюючи таке рішення, суд апеляційної інстанції виходив з того, що до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від позову, що відповідно до пункту 2 частини першої статті 238 КАС України є підставою для закриття судом провадження у справі.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

7. Не погоджуючись із ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року та посилаючись на неправильне застосування судом норм процесуального права, ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення в повному обсязі, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

8. На обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає, що оскаржуване судове рішення ухвалено з порушенням положень частини третьої статті 9, частини першої статті 189, пункту 2 частини першої статті 328 КАС України.

9. Доводи касаційної скарги ОСОБА_1 полягають у тому, що з апеляційною скаргою, заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження та заявою про відмову від позову він не звертався.

10. На думку позивача, суд апеляційної інстанції при вирішенні питання про прийняття апеляційної скарги та заяви про відмову від позову не перевірив законність та правильність оформлення зазначених документів на предмет оплати та підписання їх особисто позивачем та дійшов необґрунтованого висновку про наявність підстав для відкриття апеляційного провадження, а в подальшому про задоволення заяви про відмову від позову та закриття провадження у справі.

11. Крім того, скаржник зазначає, що справа має виняткове значення для нього, оскільки вона стосується доплати до пенсії у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сукупності з пенсійною виплатою є його основним та єдиним доходом. Відсутність такої доплати суттєво вплине на рівень його життя.

Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи

12. Касаційна скарга надійшла до Суду 12 грудня 2023 року.

13. Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2024 року відкрито касаційне провадження у справі № 240/19893/22, витребувано адміністративну справу та запропоновано відповідачу надати відзив на касаційну скаргу.

14. Ухвалою Верховного Суду від 19 квітня 2024 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 22 квітня 2024 року.

Позиція інших учасників справи

15. Від відповідача 26 лютого 2024 року надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 . Водночас колегія суддів зауважує, що жодних тверджень на спростування доводів касаційної скарги вказаний відзив не містить. Разом з тим відповідач у касаційній скарзі зазначає про безпідставність поданого ОСОБА_1 позову, оскільки зараз останній на території зони відчуження не працює, а тому права на доплату до пенсії, згідно зі статтею 39 Закону № 796-XII, не має.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка висновків судів попередніх інстанцій і доводів учасників справи

16. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також, виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

17. Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

18. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

19. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

20. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме, бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

21. Зазначеним вимогам процесуального закону ухвала Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року не відповідає, а викладені у касаційній скарзі доводи прийнятні з огляду на таке.

22. За приписами частини третьої статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, установлених цим Кодексом.

23. Як вбачається з оскаржуваного судового рішення, суд апеляційної інстанції визнав нечинним рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року та закрив провадження у справі, виходячи з того, що до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від позову.

24. Водночас, звертаючись із касаційною скаргою на вказане рішення суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 наголосив, що ані з апеляційною скаргою з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, ані з заявою про відмову від позову до суду апеляційної інстанції він не звертався.

25. Перевіряючи вказані доводи скаржника в контексті дотримання судом апеляційної інстанції положень процесуального закону, колегія суддів зазначає таке.

26. Процесуальний порядок вирішення питання щодо наявності підстав для прийняття відмови від позовної заяви передбачений, зокрема, статтями 47 та 189 КАС України.

27. За змістом частини першої статті 47 КАС України позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову.

28. Відповідно до частини шостої статті 47 КАС України суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

29. Аналогічні, водночас, більш уточнені положення містяться у статті 189 КАС України.

30. Відповідно до частин першої-третьої, п`ятої статті 189 КАС України позивач може відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

31. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

32. Про прийняття відмови від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі. У разі часткової відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі щодо частини позовних вимог.

33. Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

34. Аналізуючи положення статті 189 КАС України Верховний Суд у постанові від 17 листопада 2022 року у справі № 640/26219/20 вказав, що відмова від позову - це спеціальне процесуальне право позивача. Водночас, відмова від позову має не лише процесуальні, але й матеріально-правові наслідки у вигляді неможливості звернутися до суду з тотожним позовом вдруге. Суд під час розгляду заяви про відмову від позову повинен з`ясувати дійсні обставини, які спонукали позивача до такого кроку.

35. У постанові від 20 червня 2019 року у справі № 826/14042/16 Верховний Суд також зауважив, що положення статті 189 КАС України зобов`язують суд, при розгляді заяви про відмову від позову, перевірити можливість впливу закриття провадження на правове становище інших осіб, які можуть зазнати порушення прав, свобод та законних інтересів у результаті закриття провадження в адміністративній справі на підставі прийнятої судом заяви про відмову від позову.

36. Таким чином, враховуючи вищевикладені положення, колегія суддів зазначає, що наведеними нормами КАС України передбачено право позивача, як учасника справи, з урахуванням приписів цього Кодексу та керуючись наявною у нього метою, вільно обирати вид власної процесуальної поведінки, в тому числі шляхом відмови від позову на будь-якій стадії судового процесу. Водночас, із огляду на вагомість процесуальних та матеріально-правових наслідків відмови від позову у вигляді неможливості звернутися до суду з тотожним позовом вдруге, складністю однозначно ідентифікувати при власноручному підписі особу-підписанта, а також з метою запобігання вчинення іншими особами умисних дискредитуючих дій, обов`язковою передумовою прийняття такої відмови судом є роз`яснення сторонам наслідків відповідних процесуальних дій, а також ретельної/якісної перевірки дійсної відсутності в діях позивача порушень закону чи чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, зокрема учасників справи, що можливо здійснити, за умови наявності раціональних сумнівів та проявляючи розумну обачність (due diligence), зокрема, у судовому засіданні з викликом учасників справи.

37. Подібний підхід стосовно необхідності розгляду заяви про відмову від позову у судовому засіданні з викликом сторін висловлений Верховним Судом, зокрема у постановах від 15 лютого 2022 року у справі № 640/8497/21 та від 18 серпня 2023 року у справі № 300/5465/22, де Суд вказав, що вирішення заяви про відмову позивача від позову, зокрема з метою роз`яснення сторонам наслідків відповідних процесуальних дій, потребує виклику учасників справи та проведення судового засідання.

38. Під час апеляційного провадження право позивача відмовитись від позову регламентовано положеннями статті 314 КАС України, згідно із якою позивач може відмовитися від позову, а сторони можуть примиритися у будь-який час до закінчення апеляційного провадження. У разі відмови від позову або примирення сторін суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу відповідно до вимог статей 189, 190 цього Кодексу, якою одночасно визнає нечинним судове рішення суду першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, та закриває провадження у справі.

39. Таким чином, суд апеляційної інстанції також наділений процесуальними повноваженнями прийняти відмову позивача від позову під час апеляційного перегляду судового рішення, яким закінчено розгляд справи. Водночас при прийнятті такої відмови суд апеляційної інстанції повинен дотримуватися вимог статей 47 та 189 КАС України, а саме:

перевірити відсутність в діях особи, що подала заяву про відмову від позову порушень закону;

перевірити відсутність в діях позивача порушень чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, зокрема учасників справи;

роз`яснити сторонам наслідки відмови від позову.

40. Як убачається з матеріалів справи, 23 серпня 2023 року засобами поштового зв`язку від ОСОБА_1 надійшли апеляційна скарга на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року та заява про відмову від позову.

41. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року відкрито апеляційне провадження за цією апеляційною скаргою та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в приміщенні Сьомого апеляційного адміністративного суду.

42. Ухвалою, постановленою у той же день (12 вересня 2023 року) Сьомим апеляційним адміністративним судом, прийнято відмову ОСОБА_1 від позову до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області. Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року визнано нечинним. Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії закрито.

43. Водночас, як убачається з оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції, розгляд останнім поданої ОСОБА_1 заяви про відмову від позову відбувався в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

44. Тому зазначене свідчить про те, що судом апеляційної інстанції під час розгляду вказаної заяви не дотримано обов`язку роз`яснення сторонам наслідків відмови від позову, а також не здійснено перевірки відсутності в діях позивача порушень чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, зокрема, учасників справи.

45. При цьому зі змісту поданої позивачем заяви про відмову від позову не вбачається, що останньому відомі наслідки відмови від позову і закриття з цих підстав провадження, згідно з положеннями КАС України.

46. Статтею 8 КАС України визначено, що всі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

47. Цей принцип реалізується, зокрема, наданням особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав і обов`язків, до яких, крім іншого, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

48. Оскільки про розгляд заяви про відмову від позову у встановленому законом порядку інші учасники справи повідомлені не були, тому суд був позбавлений можливості з`ясування думки, зокрема, відповідача з приводу заявленої позивачем заяви. Вказане свідчить про неврахування судом апеляційної інстанції прав та інтересів інших учасників справи при розгляді заяви про відмову від позову.

49. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 120/4765/21-а.

50. Крім того, Суд зауважує, що ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 . Відповідно до інформації з позовної заяви остання подана ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що проживає по АДРЕСА_1 , тел.: НОМЕР_2 .

51. Водночас з апеляційної скарги на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2022 року та заяви про відмову від позову вбачається, що останні подані ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ), який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та проживає в АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , тел.: НОМЕР_4 .

52. При цьому з матеріалів справи не вбачається подання позивачем заяви про зміну ним місця проживання, що, відповідно до статті 131 КАС України, є його обов`язком як учасника справи.

53. Таким чином, колегія суддів зазначає, що судом апеляційної інстанції не взяв до уваги, що дата народження, РНОКПП, засоби зв`язку та адреса проживання, зазначені у позовній заяві, апеляційній скарзі та заяві про відмову від позову не збігаються. Вказане, на думку колегії суддів, може свідчити про «незвичний характер» поданих документів і є обґрунтованою підставою для перевірки дійсного волевиявлення позивача відмовитися від поданого ним позову та з`ясування мотивів такої відмови, що може бути здійснено, зокрема у судовому засіданні з викликом учасників справи.

54. Крім того, Суд також звертає увагу, що зі змісту поданої 17 серпня 2023 року заяви про відмову від позову не вбачається, що остання містить докази направлення копії такої заяви іншим учасникам справи.

55. Водночас, відповідно до частини сьомої статті 47 КАС України,

у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

56. За указаного правового регулювання та обставин справи Верховний Суд погоджується з доводами касаційної скарги, вважає їх обґрунтованими та констатує, що, приймаючи заяву про відмову від позову та закриваючи провадження у цій справі, суд апеляційної інстанції належним чином не розглянув її, оскільки не з`ясував чи дійсно така заява подана позивачем у справі, чи відсутні в діях особи, що подала заяву про відмову від позову, порушення закону та(або) прав, свобод або інтересів учасників справи, а також не довів до відома останніх наслідків відмови позивача від позову, чим допустив порушення норм процесуального права, зокрема, положень статей 47 та 189 КАС України, що призвело до постановлення незаконної ухвали.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

57. Відповідно до статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

58. Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

59. Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду доходить висновку про наявність підстав для задоволення касаційної скарги та скасування ухвали суду Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 березня 2023 року із направленням справи до цього суду для продовження розгляду

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2023 року скасувати, а справу направити до Сьомого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді: В.М. Кравчук

В.М. Шарапа