Справа № 620/17568/23
Суддя: Василь НЕПОЧАТИХ
Дата ухвалення: 2024-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2024 року Чернігів Справа № 620/17568/23

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Непочатих В.О.,

при секретарі Васил`євій А.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Гаценка О.О., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернігівської міської ради про визнання протиправним рішення та визнання його нечинним,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Чернігівської міської ради, в якому просить:

- визнати рішення міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» протиправним, у зв`язку з порушенням процедури його підготовки, розгляду і прийняття;

- визнати «Зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання», що затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 такими, що не відповідають правовим актам вищої юридичної сили та нечинними.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що оскаржуваний нормативно-правовий акт, яким передбачається дистанційне проведення сесій Чернігівської міської ради в режимі відеоконференції, участь в якій можуть взяти лише депутати Чернігівської міської ради порушує закріплений в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні» принцип гласності при здійсненні місцевого самоврядування і закріплені в статті 3 Регламенту принципи відкритості, гласності, публічності при проведенні пленарних засідань Чернігівської міської ради. Зазначає, що оскаржуване рішення порушує законні права позивача передбачені Законом України «Про доступ до публічної інформації», зокрема, право на доступ до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством (пункт 4 частини першої статті 3 Закону); забезпечення права кожного бути присутнім на сесіях місцевих рад, крім випадків, передбачених законодавством (частина сімнадцята статті 46 Закону). Також вказує на порушення процедури підготовки, розгляду та прийняття оскаржуваного рішення.

Відповідачем подано відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позову, оскільки позивачем не заначено в який саме спосіб порушено його права, не надано доказів на підтвердження фактів реального порушення, а також доказів які б перешкоджали позивачу у праві доступу до засідань Чернігівської міської ради. Стверджує, що оскаржуване рішення прийнято з дотриманням вимог Регламенту та під час дії положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020, яким передбачалося можливість проведення пленарних засідань міської ради дистанційно.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій додатково звернув увагу суду на обставини, викладені в позовній заяві. Також стверджує, що аналіз прийнятих змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання свідчить про запровадження дистанційних засідань не у зв`язку зі встановленим карантином, а у зв`язку з дією воєнного стану та території України.

У наданих запереченнях відповідач зазначає, що оскаржуване рішення прийнято у зв`язку з відсутністю частини депутатів на засіданнях, в тому числі через захист Батьківщини в рядах ЗСУ та через особисту безпеку. Стверджує, що жоден із депутатів не висловив зауважень до проекту рішення через відсутність пояснювальної записки.

Вислухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

29.05.2023 розпорядженням № 64-р секретаря Чернігівської міської ради Ломако О.А. скликано 32 (позачергову) сесію Чернігівської міської ради VIIІ скликання на 01.06.2023 о 9 годині в залі засідань міської ради (вул. Магістратська, 7) (а.с. 17-20).

01.06.2023 Чернігівською міською радою прийнято рішення «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» № 32/VIII-45 (а.с. 138-140), яким внесено зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затвердженого рішенням Чернігівської міської ради від 01.12.2020 № 2/VII-1, а саме:

«1. Внести зміни до частини 2 статті 2 Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання виклавши її у наступній редакції:

2. Засідання Ради можуть також проводитися: 2.1. В іншому місці за рішенням Ради, прийнятим на її засіданні більшістю голосів депутатів від загального складу Ради у встановленому цим Регламентом порядку; 2.2. У період дії воєнного стану на території України у режимі відеоконференції в приміщенні, визначеному міським головою або іншою особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження.

2. Внести зміни до частини 1 статті 14 Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання виклавши її у наступній редакції: 1. У випадку неможливості здійснити голосування програмно технічним комплексом системи електронного голосування, здійснення контролю за дотриманням порядку голосування при проведенні дистанційних засідань, а також необхідності забезпечення таємного голосування, створюється лічильна комісія для підрахунку голосів депутатів.

3. Доповнити розділ III «Організація роботи Ради. Проведення чергових та позачергових сесій Ради» Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання статтею 27-1 «Порядок проведення пленарних засідань Ради у режимі відеоконференції» у наступній редакції: «Стаття 27-1. Порядок проведення пленарних засідань Ради у режимі відеоконференції. 1. У період дії воєнного стану на території України пленарні засідання Ради, засідання постійних комісій можуть проводитися у режимі відеоконференції (далі - дистанційне засідання), крім питань, що потребують таємного голосування. 2. Дистанційне засідання проводиться у приміщенні, визначеному міським головою або іншою особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження, з віддаленим підключенням до нього учасників пленарного засідання в режимі відеоконференції. 3. Порядок проведення дистанційних засідань повинен забезпечувати: 3.1. Можливість реалізації прав депутатів Ради; 3.2. Ідентифікацію особи, яка бере участь у засіданні колегіального органу; 3.3. Встановлення та фіксацію результатів голосування щодо кожного питання.

4. Розпорядження про місце і час проведення та порядок денний пленарних засідань чергової сесії доводиться відповідним структурним підрозділом Ради до відома депутатів через оприлюднення розпорядження на офіційному вебсайті Ради, шляхом надсилання відповідного повідомлення на персональні поштові електронні адреси депутатів, та в інший можливий спосіб не пізніше як за 10 днів до пленарного засідання сесії Ради. При скликанні позачергової сесії Ради порядок денний, проекти рішень Ради, оприлюднюються невідкладно.

5. Проекти рішень, включені до порядку денного дистанційного засідання, та супровідні документи до них надаються депутатам в електронному вигляді засобами електронної пошти шляхом розсилки з додержанням строку, визначеного частиною четвертою цієї статті.

6. Головує на дистанційному засіданні Ради міський голова або інша особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження.

7. Головуючий на дистанційному засіданні відкриває дистанційне засідання Ради та повідомляє про кількість депутатів, які приєдналися в режимі відеоконференції до участі у дистанційному засіданні.

8. Депутати можуть приєднатися до участі у дистанційному засіданні в режимі відеоконференції протягом всього засідання.

9. Під час дистанційного засідання голосування здійснюється шляхом оголошення депутатом своєї позиції «за», «проти» або «утримався».

10. Голосування депутатів на дистанційному засіданні відбувається шляхом опитування депутатів за відповідним списком в алфавітному порядку: 10.1. Головуючий на дистанційному засіданні називає прізвище, ім`я та по батькові депутата в алфавітному порядку. Відеозображення депутата онлайн, прізвище ім`я та по батькові якого названо головуючим на дистанційному засіданні, виводиться на монітор головуючого та монітори електронних пристроїв депутатів, з яких було здійснено їх приєднання до дистанційного засідання (далі - монітори); 10.2. Депутат після появи його відеозображення на моніторах називає своє прізвище, ім`я, по батькові, після чого особисто здійснює голосування шляхом зазначення своєї позиції «за», «проти» або «утримався».

11. У разі, якщо з технічних причин депутат не зміг проголосувати, такому депутату повторно надається можливість проголосувати після завершення голосування депутатів за списком в алфавітному порядку.

12. Після завершення голосування всіма депутатами, які беруть участь у дистанційному засіданні Ради, голова лічильної комісії доповідає про результати голосування за проект рішення Ради, після чого головуючий на дистанційному засіданні оголошує рішення, прийняте Радою.

13. Після завершення розгляду питань порядку денного дистанційного засідання Ради головуючий на дистанційному засіданні оголошує про його закриття.».

Не погодившись із положеннями Регламенту, які стосуються порядку проведення засідання ради у режимі відеоконференції та обмежують права громадян бути присутнім на сесії ради, позивач звернувся з даними позовом до суду.

Даючи правову оцінку обставинам справи, суд зважає на таке.

В силу вимог частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно визначення, що міститься у пункті 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, або адміністратор за випуском облігацій, який подає позов до адміністративного суду на захист прав, свобод та інтересів власників облігацій відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відтак, набуття статусу позивача пов`язане із фактом порушення прав, свобод та інтересів, на захист яких подано позов до адміністративного суду.

Частина перша статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини другої статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

За приписами пункту 10 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження нормативно-правових актів в позовній заяві зазначаються відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт.

Надаючи оцінку доводам відповідача щодо відсутності порушених прав позивача при зверненні із цим позовом, суд зазначає, що приписи регламенту (зі змінами) були застосовані до позивача, як працюючого на громадських засадах помічника-консультанта депутата Чернігівської міської ради 8 скликання ОСОБА_2 , на доступ бути присутнім на засіданні Чернігівської міської ради та скористатися правом виступити на сесії.

Таким чином, позивач, як член територіальної громади м. Чернігів, є суб`єктом правовідносин, у яких застосовується оскаржуване рішення та зміни до Регламенту, в розумінні положень статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до частини сімнадцятої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», зокрема, сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону.

Тобто, положення статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не обмежує право бути присутнім на засіданні сесії міської ради, а тому в контексті встановлених обставин у цій справі та спірних правовідносин, заявлені позивачем порушення його прав та інтересів є обґрунтованими.

У відповідності до пункту 4 частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» право на доступ до публічної інформації гарантується: доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством.

Положеннями пункту 3 частини першої статті 4 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що доступ до публічної інформації відповідно до цього Закону здійснюється на принципах: рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

Отже, доступ до засідань сесії ради можна вважати формою реалізації права громадян на доступ до публічної інформації та він має бути забезпечений для кожного на рівних умовах.

Статтею 38 Конституції України встановлено, що громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції (стаття 64 Конституції України).

Окрім цього, стаття 3 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає, що громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад. Будь-які обмеження права громадян України на участь у місцевому самоврядуванні залежно від їх раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, терміну проживання на відповідній території, за мовними чи іншими ознаками забороняються.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад (частина четверта статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

За приписами частини першої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Таким чином, слід дійти висновку, що регламент є внутрішнім нормативно-правовим актом, який регулює процедурні питання діяльності відповідної ради та не може суперечити Конституції та законам України, зокрема, встановлювати особливий режим проведення сесії (відеоконференція), відмінний від встановленого законом.

Суд зазначає, що обмеження доступу до засідань колегіальних органів місцевого самоврядування, з урахуванням приписів статті 64 Конституції України, можливе лише у випадках, передбачених Законами України «Про правовий режим надзвичайного стану» та «Про правовий режим воєнного стану», якими допускається обмеження прав громадян на перебування у громадських місцях з метою усунення реальної загрози безпеці громадян або конституційному ладові.

Спеціально-дозвільний принцип діяльності органів місцевого самоврядування суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки. Адже вони зобов`язані діяти лише таким чином та у такий спосіб, як це прямо передбачено конституційно-правовими нормами і лише в межах закріпленої за ними компетенції. Вчинення ж цим органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, протиправними та незаконними.

Так, законодавством України, яким керувався відповідач під час прийняття оскаржуваних рішення та змін до Регламенту, не передбачено можливість проведення сесії ради у режимі відеоконференції, тим самим обмеживши права громадян бути присутнім на пленарному засіданні ради. Тому вищезазначені рішення та зміни до Регламенту є такими, що не ґрунтується на положеннях чинного законодавства.

Посилання відповідача на Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX, яким Розділ V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» доповнено пунктом 11-1 (регулює порядок проведення сесії під час дії карантину), суд не приймає до уваги, оскільки в судовому засіданні було встановлено, що норми вказаного Закону не слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення та змін до Регламенту, та їх прийняття не пов`язано з дією карантину.

Крім того, пункт 11-1 Розділ V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» містить часові обмеження та підлягав застосуванню лише на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), який припинений 30.06.2023.

Щодо дотримання процедури прийняття оскаржуваного рішення, суд звертає увагу на таке.

Рішенням Чернігівської міської ради від 01.12.2020 № 2/VII-1 (а.с. 141-159) затверджено «Регламент Чернігівської міської ради VIII скликання» (далі - Регламент) в статтях 22 та 23 якого заначено, зокрема: пропозиції щодо питань на розгляд Ради можуть вносити голова, постійні комісії, депутати, виконавчий комітет Ради. Підставою для розгляду питання в Раді, залежно від суб`єкта права внесення пропозицій, є: резолюція міського голови, звернення постійної комісії до голови з наданням витягу з протоколу її засідання, на якому прийнято рішення щодо внесення питання на розгляд Ради. Письмове звернення депутата (депутатів). Письмове звернення депутатської групи, фракції до голови, підписане її керівниками. Рішення виконавчого комітету Ради про внесення питання на розгляд Ради.

Питання, що виносяться на розгляд Ради у формі проекту рішення подається на ім`я міського голови через відповідний структурний підрозділ Ради.

До проекту рішення додається пояснювальна записка. Проект рішення, пояснювальна записка подаються письмово разом з їх електронним файлом. До проекту рішення про внесення змін до чинного рішення Ради додається порівняльна таблиця, яка містить редакцію відповідних положень (статей, частин, пунктів, абзаців) чинного акту Ради та нову його редакцію з урахуванням запропонованих змін.

У судовому засіданні, вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, судом встановлено, що проект оскаржуваного рішення було внесено на розгляд ради за усною пропозицією депутата міської ради. Окрім того, проект рішення не був належним чином оформлений, оскільки до нього не додано пояснювальну записку та порівняльну таблицю.

Статтею 24 Регламенту визначено, що невідкладні питання у виняткових випадках можуть бути внесені в день пленарного засідання Ради виключно за рішенням Ради з дотриманням вимог до оформлення питань, що пропонується до розгляду, передбачених статтею 23 цього Регламенту.

Положеннями частини п`ятнадцятої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, зокрема, що порядок проведення скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради.

З аналізу наведених норм слідує, що всі рішення (крім визначених законом випадків) місцева рада приймає на сесії, після обговорення, більшістю голосів у порядку визначеному законом та регламентом.

За вказаних обставин, суд погоджується з позицією позивача, що під час прийняття оскаржуваного рішення, яким затверджені зміни до Регламенту, відповідачем було порушено процедуру його прийняття, визначену самим Регламентом.

У відповідності до пункту 1 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Таким чином, суд приходить до висновку, що наведені порушення, допущені відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення та змін до Регламенту, є достатньою підставою для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними та нечинними рішення Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» та зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII -45.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.

Відтак, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача невідкладно опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт, після набрання рішенням законної сили.

У зв`язку з тим, що позивач звільнений від сплати судового збору, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 72-74, 77, 241-246, 250, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Чернігівської міської ради (вул. Магістратська, 7, м. Чернігів, 14000) про визнання протиправним рішення та визнання його нечинним - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та нечинними рішення Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» та зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII -45.

Зобов`язати Чернігівську міську раду невідкладно опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт, після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 22.04.2024.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ