Справа № 320/5422/22
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2023 року № 320/5422/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання незаконним звільнення та поновлення на публічній службі,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_2 з позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області №97 від 23.05.2022 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_3 ;

???- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області №101 о/с від 03.06.2022 року, яким з 06.06.2022 року ОСОБА_3 було звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв?язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;

???- поновити ОСОБА_3 на посаді поліцейського відділення №1 взводу №3 роти конвойної служби ГУНП в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 06.06.2022 року по день прийняття судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що при проведенні службового розслідування дисциплінарною комісією залишено поза увагою, те що 25.02.2022 позивач була на службі, проте у зв?язку з погіршенням стану здоров`я звернулась до лікаря відомчої медичної установи ДП «Територіальне об?єднання МВС України по Київській області», вказане підтверджується довідкою №11 від 25.02.2022 та результатами огляду №1883/88 від 25.02.2022. Також, позивач повідомляла дисциплінарну комісію про звернення за медичною допомогою за кордом та надавала відповідні докази.

За таких обставин, Відповідачем не проведено об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин; не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступків, що, в свою чергу, спричинило застосування дисциплінарного стягнення, у вигляді звільнення з поліції, що за даних обставин є надмірним та передчасним.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.07.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач також пояснив, що у ході проведення службового розслідування було встановлено, що 25.02.2022 капрал поліції ОСОБА_1 не прибула у поліцейське відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Київській області. По даному факту складено Акт невиходу на службу без поважних причин у період з 25.02.2022 по 10.05.2022 за вих. від 10.05.2022 № 37/109/45-2022, а також Дисциплінарній комісії були надані акти від 11.05.2022 № 38/109/45-2022, від 12.05.2022 № 39/109/45-2022, від 13.05.2022 №40/109/45-2022, від 14.05.2022 № 41/109/45-2022, що свідчить про те, що ОСОБА_1 не з`являлася на службу в загальному упродовж 77 днів, чим порушила вимоги п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимоги п. 1 і 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 3 наказу Національної поліції України від 07.04.2022 № 239.

30.08.2022 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому остання підтримала усі свої позовні вимоги.

Також в додаткових пояснень у справі позивач пояснила, що застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або не доведених фактах, а при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. За наведених обставин, вважає, у даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне зі службою в поліції, оскільки позивачем було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади та унеможливлює подальше виконання нею свої обов`язків. За наведених обставин, вважає, що оскаржувані накази ГУНП у Київській області винесені у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, відтак доводи, викладені у позовній заяві, є такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.

Від представника позивача 05.02.2023 надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами справи.

Враховуючи положення ч. 9 ст. 205 КАС України та подане клопотання, суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи встановлено, що з 11.12.2020 по 06.06.2022 ОСОБА_1 проходила службу в органах внутрішніх справ, а саме у поліцейському відділенні №1 взводу №3 роти конвойної служби ГУНП України в Київській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.05.2022 року за №97, поліцейського відділення №1 взводу №3 роти конвойної служби ГУНП в Київській області капрала поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 03.06.2022 року за №101 о/с, яким з 06.06.2022 року ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв?язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі Наказу Головного управління Національної поліції в Київській області №97 від 23.05.2022 року.

На думку Позивача дисциплінарною комісією протиправно не прийнято до уваги, що Позивач 06.01.2022 року, 14.02.2022, 25.02.2022 проходила медичне обстеження за яким їй було діагностовано захворювання: фіброз матки, двобічні кістоми (ендометріоїдні) ячників, яке потребує хірургічного втручання (направлення та результати обстежень надавались Позивачем).

Крім того, комісією залишено поза увагою, те що 25.02.2022 позивач була на службі, проте у зв?язку з порушенням стану здоров?я звернулась до лікаря відомчої медичної установи ДП «Територіальне об`єднання МВС України по Київській області», вказане підтверджується довідкою №11 від 25.02.2022 та результатами огляду №1883/88 від 25.02.2022.

При цьому слід зазначити, що того ж дня, а саме 25.02.2022 Позивачу мав бути заведений електронний листок непрацездатності, проте в подальшому лікар телефоном повідомила, що електронний листок непрацездатності не сформувався із-за технічних причин і буде наданий після закінчення воєнного стану.

Враховуючи вище вказане та те, що Позивач має неповнолітню доньку, ведення на території України бойових дій, відсутність належного медичного забезпечення, необхідність хірургічного втручання, Позивач вважаючи, що листок непрацездатності сформовано, повідомила командира зводу ОСОБА_4 , що виїжджає за кордон для лікування після чого повернеться на службу.

Вважаючи, що звільнення відбулось з порушенням її прав, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580) Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Ч. 1 ст. 6 Закону № 580 визначено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 580 під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

За визначенням ч. 1 ст. 17 Закону № 580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Пунктами 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону № 580 визначено, що поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

За визначенням ч. 1 та 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

-бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

-знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

-безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

-вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

З аналізу наведених норм вбачається, що на поліцейських покладено обов`язок неухильно та у визначений строк виконати наказ керівника. При цьому, у випадку відсутності можливості виконати наказ керівника поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За визначенням ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Наведені норми свідчать про те, що притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності можливе, зокрема, за невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Ст. 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

З матеріалів справи вбачається, що накладенню на позивача дисциплінарного стягнення передувало проведення службового розслідування.

До керівництва Головного управління надійшов рапорт заступника командира роти конвойної служби Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 за вих. від 29.04.2022 № 28/109/45/01-2022 про можливе порушення службової дисципліни поліцейським відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Київській області капралом поліції ОСОБА_6 .

Так, 25.02.2022 не прибула у поліцейське відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Київській області капрал поліції ОСОБА_1 .

По даному факту складено Акт невиходу на службу без поважних причин у період з 25.02.2022 по 10.05.2022 за вих. від 10.05.2022 № 37/109/45-2022, а також Дисциплінарній комісії були надані акти від 11.05.2022 № 38/109/45-2022, від 12.05.2022 № 39/109/45-2022, від 13.05.2022 №40/109/45-2022, від 14.05.2022 № 41/109/45-2022, що свідчить про те, що ОСОБА_1 не з`являлася на службу в загальному упродовж 77 днів.

На підставі вищевикладеного Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 10.05.2022 №433 призначене службове розслідування та створення дисциплінарної комісії. Крім того, 10.05.2022 складом Дисциплінарної комісії в присутності командира взводу № 3 РКС ГУНІ в Київській області здійснено телефонний дзвінок за допомогою додатку месенджер - «Viber» на мобільний номер - НОМЕР_1 ОСОБА_1 в ході чого останній задано питання, про причину відсутності на робочому місці та де саме вона перебувала з 25.02.2022 по 10.05.2022, на що ОСОБА_7 відповіла, що з 25.02.2022 до 06.03.2022 відкрила лікарняний лист та перебувала вдома. На прохання надати за допомогою електронного зв?язку лікарняний лист, зазначила, що в неї його немає. На запитання щодо перебування особи з 06.03.2022 по 10.05.2022, остання зазначила, що з 06.03.2022 виїхала закордон. На прохання надати копію білетів про виїзд та копію закордонного паспорту з відміткою про виїзд закордон Позивач зазначила, що білетів немає, оскільки виїзд здійснювався у зв?язку із ситуацією в країні без білетів. Також Позивач зазначила, що до 20.05.2022 має намір повернутися в Україну.

У зв`язку з вищевикладеним, за вказаним фактом складено Акт телефонної розмови від 10.05.2022 № 554/109/20-22, дану телефонну розмову записано на оптичний носій інформації, а саме: компакт-диск одноразового запису аудифіксації та збереження даних CD-R - «Axent ich liebe perfection» - 700 MB 80 min. 52 X.

В ході проведення службового розслідування згідно електронного білету ConrtaBus № zdpuLPY9RoZt63Uh 14.05.2022 до України прибула ОСОБА_1 , яка 16.05.2022 надала додатково письмове пояснення, в якому пояснила, що має проблеми зі здоров`ям з чим і був пов`язаний її виїзд за межі кордону України. Так, 25.02.2022 повинна була прибути до Київської обласної клінічної лікарні м. Київ на обстеження з подальшим оперативним втручанням, але не встигла цього зробити у зв?язку з військовим станом в Україні. До 06.03.2022 перебувала в Україні, 07.03.2022 перетнула межі кордону України. Про виїзд за кордон, командирів РКС ГУНП в Київській області не повідомляла, зброю здала до чергової частини Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області.

Дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування в діях опитуваних ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , вбачаються ознаки приховування відсутності на робочому місці та прогулів своєю підлеглою капралом поліції ОСОБА_7 , тобто упродовж 77 днів особа не з`являлася на службі але її подавали до списків (відомостей) виплат грошового забезпечення, як працівника, який несе службу у відділенні №1 взводу № 3 роти конвойної служби (місце дислокації м. Біла Церква).

Комісією враховано і той факт, що рапорт ОСОБА_4 , наданий ОСОБА_5 без зазначення дати, та належного реєстрування у Книзі реєстрації вихідних документів.

Суд також зазначає, що 25.02.2022 Позивач звернулась до лікаря відомчої медичної установи ДП «Територіальне об?єднання МВС України по Київській області», вказане підтверджується довідкою №11 від 25.02.2022 та результатами огляду №1883/88 від 25.02.2022, однак відповідно до Довідки від 19.09.2022 №1468/109/20/01-2022, встановлено, що у ході проведення службового розслідування членом комісії ОСОБА_9 , проведено перевірку з використанням системи Реєстру електронних листів непрацездатності в управлінні фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Київській області, щодо встановлення наявності у ОСОБА_1 відкритих лікарняних у період з 25.02.2022 по 23.05.2022. Однак, проведеною перевіркою відкритих електронних листів непрацездатності встановлено не було.

За результатами проведеного службового розслідування, відповідач дійшов висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію", п. 1 і 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 3 наказу Національної поліції України від 07.04.2022 № 239, до капрала поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Так, наказом ГУНП у Київській області від 03.06.2022 № 101 о/с Відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини статті 77 капрала поліції ОСОБА_3 (0180252), поліцейського відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби, 06 червня 2022 року.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російською федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 24 Закону № 580, у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що всі поліцейські з 24.02.2022 зобов`язані були знаходитися за місцем дислокації підрозділу, в якому проходять службу та виконувати свої безпосередні функціональні обов`язки, в тому числі і завдання щодо захисту, територіальної цілісності України.

Також, суд відхиляє доводи позивача про формальність та поверхневість проведеного службового розслідування, з огляду на таке.

Законом України від 15.03.2022 №2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут було доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Згідно з ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За змістом ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Матеріалами справи підтверджується, що службове розслідування проведено відповідачем з дотриманням вимог Дисциплінарного статуту, а тому доводи позивача у цій частині є безпідставними.

Враховуючи викладене у сукупності, та зважаючи на те, що матеріалами справи підтверджується факт відсутності позивача на службі з 25.02.2022 по 10.05.2022, у період воєнного стану в державі, суд вважає, що висновок відповідача про відсутність позивача на службі без поважних причин є обґрунтованим.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що наказ ГУНП у Київській області від 23.05.2022 № 97 "Про застосування дисциплінарного стягнення до капрала поліції ОСОБА_1 " є правомірним та скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Ч. 1 та 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

З системного аналізу наведених правових положень Дисциплінарного статуту вбачається, що наказ по особовому складу приймається виключно з метою реалізації наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ.

Враховуючи, що судом не встановлено правових підстав для скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, наказ ГУНП у Київській області від 03.06.2022 № 101 о/с не підлягає скасуванню.

Зважаючи, що решта позовних вимог є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення зі служби, такі вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати, відповідно до ст. 139 КАС України, не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 -78, 90, 139, 143, 242- 246, 250, 262 КАС України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.