Справа № 580/3715/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2024 року справа № 580/3715/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій, бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

12.04.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивачка) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.23; ) (далі відповідач) про:

визнання протиправними дій відповідача щодо зменшення розміру пенсії з 85% до 70% грошового забезпечення при здійсненні йому перерахунку пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024;

зобов`язання відповідача здійснити йому з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024 перерахунок та виплату пенсії, виходячи при кожному перерахунку з розміру 85% грошового забезпечення з урахуванням раніше виплачених сум;

визнання протиправною бездіяльності щодо не проведення йому нарахування та виплати з 01.07.2021 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000,00грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорія осіб»;

зобов`язання відповідача здійснити з 01.07.2021 перерахунок та виплату щомісячної доплати до призначеної пенсії у розмірі 2000,00грн відповідно до вказаної вище постанови Уряду з урахуванням раніше виплачених сум.

Обґрунтовуючи зазначив, що йому призначена пенсія у розмірі 85% сум грошового забезпечення. Із листів відповідача від 27.12.2023, 02.01.2024, 14.02.2024 та 20.03.2024 дізнався, що під час перерахунків пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024 відповідач зменшив основний розмір пенсії до 70% грошового забезпечення. Позивач звернувся заявою до відповідача щодо проведення перерахунку та виплати йому вказаної вище доплати до пенсії. Відповідач листом від 02.01.2024 відмовив у задоволенні заяви позивача з мотивів відсутності підстав для такої доплати, оскільки розмір пенсії після перерахунку на виконання рішення суду у справі №580/2605/23 збільшилася більше ніж на 2000грн. Вважає, що така бездіяльність відповідача суперечить нормам чинного законодавства.

Додатково просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду зі вказаним вище позовом та поновити його (далі Клопотання). Вважає, що звернення до адміністративного суду повинно відбуватися у межах шести місяців з моменту відмови суб`єкта владних повноважень у задоволенні відповідної заяви. Застосування строку звернення до суду відповідно до рішення Верховного суду у справі №240/12017/19 у даному випадку є недоречним, оскільки при будь-якому перерахунку пенсії її розмір завжди незначно, але збільшується. Тому відстежити правильність перерахунку можливо лише при отриманні відповідних документів. Посилався на висновки Верховного Суду у постановах від 24.04.2018 у справі №646/6250/17, від 08.08.2019 у справі №646/7115/17, від 06.02.2019 у справі №522/2738/17 та від 06.11.2022 у справі №420/2473/22.

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема: чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Вказаною статтею передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність. Однак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Позивач не урахував, що згідно з ч.ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд на виконання ч.5 ст.242 КАС України врахував висновки в постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19. Суд, аналізуючи норми ст.122 КАС України, зазначив, що з дня отримання виплати особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась із заявою про надання їй відповідної інформації. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою. Тому відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18). Отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Отже, для соціальних судових спорів строк звернення до суду обчислюється з дати отримання відповідної суми коштів. Від висновку щодо обчислення строку з дати відповіді на звернення особи - Верховний Суд відступив.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд згідно з ч.5 ст.242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Зазначене є обов`язком, а не правом суду. Оскільки висновок у зазначеній справі стосується ст.122 КАС України та сформульовано для застосування судами у всіх категоріях соціальних спорів, обставини ухвалення рішення Верховним Судом у справах, що мали інші, аніж у цій, фактичні обставини, не мають правового значення. Тож відсутні підстави не враховувати актуальні висновки Верховного Суду щодо застосування ст.122 КАС України. Отримання листів відповідача від 27.12.2023, 02.01.2024, 14.02.2024 та 20.03.2024 на заяви позивачка щодо перерахунку пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 у розмірі 85% грошового забезпечення та нарахування і виплати доплати до пенсії позивачу згідно з постановою КМУ від 14.07.2021 №713 не змінює момент, з якого він міг дізнатись про порушення своїх прав, тобто з моменту отримання перерахованої пенсії, а саме з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.07.2021, з 01.03.2022, з 01.03.2023.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №755/10947/17 зазначила, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду. Верховний Суд, відступаючи від правової позиції, викладеної в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, може не вказувати усі такі рішення, оскільки суд відступає від правової позиції, а не від судових рішень. Тому відсутні підстави для врахування висновків Верховного Суду у постановах від 24.04.2018 у справі №646/6250/17, від 08.08.2019 у справі №646/7115/17, від 06.02.2019 у справі №522/2738/17 та від 06.11.2022 у справі №420/2473/22, на які посилається позивач у позові.

Водночас позивач не врахував, що обчислення процесуальних строків відбувається не лише з часу, коли дізнався, а й коли міг дізнатися про порушення своїх прав.

Згідно з абз. 23 ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» пенсія - щомісячна пенсійна виплата в солідарній системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, яку отримує застрахована особа в разі досягнення нею передбаченого цим Законом пенсійного віку чи визнання її особою з інвалідністю, або отримують члени її сім`ї у випадках, визначених цим Законом.

Відповідно до ст. 52 ЗУ №2262-ХІІ особам, які мають право на пенсію згідно з цим Законом, пенсія виплачується органами Пенсійного фонду України щомісяця, не пізніше останнього числа місяця, за який виплачується пенсія, виключно в грошовій формі за зазначеним у заяві місцем фактичного проживання пенсіонера в межах України, незалежно від задекларованого або зареєстрованого місця його проживання, через організації, що здійснюють виплату і доставку пенсій, або через установи банків, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Оскільки пенсія є щомісячним платежем і позивач не вказує про несвоєчасність її отримання, її розмір позивачу відомий з дати отримання кожного числа місяця, що настає за місяцем, у якому виплачувалась пенсія, у т. ч. з 01.01.2016.

Водночас із листа відповідача від 27.12.2023 суд установив, що пенсію у перерахованому на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27.04.2023 у справі №580/2605/23 розмірі позивач отримує з серпня 2023 року. Отже, зі вказаного часу міг знати про порушення своїх прав.

Заявлений предмет спору не стосується визначення права та періоду на перерахунок пенсії позивача. Натомість стосується правильності обчислення її розміру після проведеного перерахунку та обраного ним способу відновлення порушеного, на його думку, права на вірний розмір пенсії після такого перерахунку. Тому для таких обставин спору строк звернення до суду обчислюється саме відповідно до вимог ст.122 КАС України - з дня отримання пенсійної виплати за визначений період.

Будь-яких обставин і фактів, які об`єктивно перешкодили позивачу своєчасно звернутися до суду щодо зменшення основного розміру пенсії з 85% до 70% грошового забезпечення під час перерахунку пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022 та з 01.03.2023 позовна заява не містить.

Звертаючись до суду 11.04.2024 (відомості відділення Укрпошти на конверті, в якому надійшов позов до суду), позивач пропустив строк на звернення до адміністративного суду з позовними вимогами щодо:

визнання протиправними дій відповідача щодо зменшення розміру пенсії з 85% до 70% грошового забезпечення при здійсненні йому перерахунку пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 та зобов`язання відповідача здійснити йому з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 перерахунок та виплату пенсії, виходячи при кожному перерахунку з розміру 85% грошового забезпечення з урахуванням раніше виплачених сум;

визнання протиправною бездіяльності щодо не проведення йому нарахування та виплати з 01.07.2021 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000,00грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорія осіб» та зобов`язання відповідача здійснити з 01.07.2021 перерахунок та виплату щомісячної доплати до призначеної пенсії у розмірі 2000,00грн відповідно до вказаної вище постанови Уряду з урахуванням раніше виплачених сум.

Будь-яких обставин і фактів, які об`єктивно перешкодили позивачу своєчасно звернутися до суду щодо перерахунку та виплати пенсії з 01.01.2016, з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023 у розмірі 85% грошового забезпечення та нарахування і виплати щомісячної доплати з 01.07.2021, позовна заява не містить, а доданий до позовної заяви лист відповідача від 02.01.2024 свідчить про нарахування такої доплати позивачу зі вказаної дати.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач у позовній заяві не вказав жодного аргументу щодо поважності причин пропущеного строку на звернення до суду. Натомість зміст Клопотання полягає виключно в помилковості твердження позивача, що строк звернення до суду позивач не пропустив.

Зважаючи на проміжок часу, якого стосується предмет спору, шестимісячний строк звернення до суду пропущено. Оскільки поважних причин позивач не вказав та матеріали позову не містять доказів наявності таких обставин, підстави для задоволення Клопотання відсутні.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Врахувавши викладене суд дійшов висновку, що позовна заява має недоліки, що перешкоджають відкриттю провадження у справі. Для належної підготовки позивач має урахувати, що пенсія є щомісячним платежем, з огляду на що можливо з`ясувати як чіткий проміжок нарахованих і виплачених сум коштів, розмір яких, на його думку, не відповідає вимогам нормативно-правових актів. Позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку, в якій зазначити причини, обставини та факти, які об`єктивно перешкодили звернутися до суду та надати для підтвердження докази. Позивач може усунути вказані вище недоліки позовної заяви шляхом надання заяви про зміну предмета спору, викладену відповідно до вимог ст.ст.160-161 КАС України для позовної заяви, та надати її в кількості відповідно до учасників спору, заявивши позовні вимоги з дотриманням 6-місячного строку звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, в т.ч. щодо періоду часу, з якого необхідно здійснити перерахунок пенсії, шляхом подання письмової заяви, яка має відповідати вимогам для позовних заяв.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати позивачу строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку з викладенням об`єктивних обставин і фактів, що перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду, надавши підтверджуючі докази їх існування та/або подання письмової заяви про зміну предмету або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, заявивши позовні вимоги з дотриманням 6-місячного строку звернення до суду.

Керуючись ст. ст.2-20, 46, 122-123, 160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Відмовити повністю у задоволенні клопотання вх.від 12.04.2024 ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій, бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Анжеліка БАБИЧ