Справа № 500/23/24
Суддя: Подлісна Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/23/24

10 квітня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Подлісної І.М.

за участю:

секретаря судового засідання Паряк Тетяни Дмитрівни

представника позивача Осядач Н.А.

представника позивача Тимкович І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Керівника Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації до Коропецької селищної ради Тернопільської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернувся Керівник Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації з адміністративним позовом до Коропецької селищної ради Тернопільської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у 2021 році, після проведення адмінреформи в Україні, Департаментом (лист від 10.09.2021 №02.01-44/510) та Тернопільським обласним центром охорони та наукових досліджень пам`яток культурної спадщини (лист від 30.06.2021 №202/01-5) були надіслані листи Коропецькій селищній територіальній громаді для організації заходів з охорони, встановлення охоронних зон пам`яток та об`єктів культурної спадщини, реагування на порушення пам`яткоохоронного законодавства.

Протокольне доручення селекторної наради, що відбулося в Офісі Президента України 13 березня 2023, надіслано головам територіальних громад області (від 16.03.2023 №02.1-46/398), в тому числі голові Коропецької селищної ради, щодо активізації роботи в частині розробки та затвердження історико-архітектурних опорних планів історичних населених місць області.

Міністерством культури та інформаційної політики України обласній військовій адміністрації було надіслано протокольне рішення за підсумками онлайн-наради Міністерства з представниками обласних та Київської міської військових адміністрацій від 07.06.2023, на виконання якого Департаментом направлено структурним підрозділам у сфері культури територіальних громад до виконання наказ Департаменту від 23.06.2023 №68/02.1-14 «Про підготовку матеріалів для розроблення програми комплексного відновлення Тернопільської області».

Департамент культури та туризму обласної військової адміністрації не звертався з позовом до суду про зобов`язання Коропецької селищної ради щодо розроблення історико-архітектурного опорного плану територій у складі генерального плану селища.

Незважаючи на вказані листи Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації та Міністерства культури та інформаційної політики України, Коропецькою селищною радою допущено бездіяльність, оскільки протягом 3 років не забезпечено реалізацію обов`язку перед громадою щодо розробки та затвердження історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець.

Не погодившись із бездіяльністю Коропецької селищної ради Тернопільської області, керівник Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 08.01.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Даною ухвалою встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Представник Міністерства культури та інформаційної політики України надіслав через електронний суд 29.01.2024 додаткові пояснення по справі.

Ухвалою суду від 07.02.2024 ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання та призначено судове засідання на 05.03.2024 о 11:30 год.

16.02.2024 ухвалою суду клопотання представника позивача Міністерства культури та інформаційної політики України про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. Доручено Тернопільському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання 05 березня 2024 року о 11:30 год. в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 05.03.2024 року відкладено розгляд справи на 10.04.2024 о 10:00 год. та доручено Тернопільському окружному адміністративному суду забезпечити проведення судового засідання 10 квітня 2024 року о 10:00 год. в режимі відеоконференції.

Представник позивача Бучацької окружної прокуратури у судовому засіданні та представник позивача Міністерства культури та інформаційної політики України в режимі відеоконференції позовні вимоги підтримали повністю з мотивів, викладених у позовній заяві та просили їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації та представник відповідача Коропецької селищної ради Тернопільської області в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про час, дату і місце розгляду справи. Причини неявки суд не повідомили.

Згідно п.1 ч.3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Заслухавши сторін, дослідивши подані до суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступне.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 №878 затверджено Список історичних населених місць України, до якого включено смт.Коропець, Чортківського району (на той час Монастириського району), Тернопільської області, який засновано у 1421 році.

Однак встановлено, що історико-архітектурний опорний план (далі - ІАОП) вказаного історично населеного місця дотепер не розроблено та не затверджено.

Бучацькою окружною прокуратурою 06.10.2023 на адресу Коропецької селищної ради направлено запит №53/1-4131ВИХ-23 про надання інформації щодо розробки та затвердження історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець.

Листом №641 від 06.10.2023 Коропецька селищна рада повідомила Бучацьку окружну прокуратуру про те, що історико-архітектурний опорний план смт.Коропець селищною радою не розроблено та не затверджено, рішення про виділення коштів на його розроблення не приймалися.

У листі №837 від 26.12.2023 Коропецька селищна рада інформує, що станом на 26.12.2023 селищною радою заходи щодо розроблення та затвердження у встановленому порядку історико-архітектурного опорного плану не вживалися.

Коропецькою селищною радою та її виконавчими органами рішення, що стосуються розроблення історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець не приймалися.

При прийнятті бюджету на 2024 рік Коропецькою селищною радою фінансування щодо розроблення і затвердження в установленому порядку історико - архітектурного опорного плану не передбачено.

Міністерство культури та інформаційної політики України у своєму листі №06/35/9987-23 від 16.11.2023 повідомило, що Міністерство зверталося до голови Коропецької селищної ради ОСОБА_1 листом від 30.09.2020, в якому наголошувало на необхідність виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення ІАОП.

Проте, відповідь на вказаний лист дотепер не надходила, відповідна науково- проектна документація на розгляд центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері охорони культурної спадщини наразі не подана.

Крім того, у попередні роки Міністерство неодноразово зверталося з подібними ініціативними листами до відповідних органів місцевого самоврядування усіх історичних населених місць, які наразі не мають чинних ІАОП, а також до місцевих органів охорони культурної спадщини, і наголошували на необхідність виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення ІАОП.

Зважаючи на викладене, Міністерство культури та інформаційної політики України не заперечує щодо представництва прокурором інтересів держави в даному питанні.

Також у відповідь на запит прокурора від 10.10.2023 №53/1-4164ВИХ-23 Департамент культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації (далі - Департамент), згідно листа №02.1-46/1545 від 13.10.2023, повідомив, що історико-архітектурний опорний план смт.Коропець, занесеного до Списку історичних населених місць Тернопільської області, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 №878, не розроблявся.

Відповідно до Наказу Мінрегіону від 02.06.2011 №64 «Про затвердження порядку розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту», ч.3 ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідальними за розроблення містобудівної документації, в якій зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини, є виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, що є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

У 2021 році, після проведення адмінреформи в Україні, Департаментом (лист від 10.09.2021 №02.01-44/510) та Тернопільським обласним центром охорони та наукових досліджень пам`яток культурної спадщини (лист від 30.06.2021 №202/01-5) були надіслані листи Коропецькій селищній територіальній громаді для організації заходів з охорони, встановлення охоронних зон пам`яток та об`єктів культурної спадщини, реагування на порушення пам`яткоохоронного законодавства.

Протокольне доручення селекторної наради, що відбулося в Офісі Президента України 13 березня 2023, надіслано головам територіальних громад області (від 16.03.2023 №02.1-46/398), в тому числі голові Коропецької селищної ради, щодо активізації роботи в частині розробки та затвердження історико-архітектурних опорних планів історичних населених місць області.

Міністерством культури та інформаційної політики України обласній військовій адміністрації було надіслано протокольне рішення за підсумками онлайн-наради Міністерства з представниками обласних та Київської міської військових адміністрацій від 07.06.2023, на виконання якого Департаментом направлено структурним підрозділам у сфері культури територіальних громад до виконання наказ Департаменту від 23.06.2023 №68/02.1-14 «Про підготовку матеріалів для розроблення програми комплексного відновлення Тернопільської області».

Департамент культури та туризму обласної військової адміністрації не звертався з позовом до суду про зобов`язання Коропецької селищної ради щодо розроблення історико-архітектурного опорного плану територій у складі генерального плану селища.

Незважаючи на вказані листи Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної військової адміністрації та Міністерства культури та інформаційної політики України, Коропецькою селищною радою допущено бездіяльність, оскільки протягом 3 років не забезпечено реалізацію обов`язку перед громадою щодо розробки та затвердження історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець.

Не погодившись із бездіяльністю Коропецької селищної ради Тернопільської області, керівник Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з даним позовом.

Визначаючись щодо спірних правовідносин, що виникли між сторонами, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст.54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

В силу вимог ст.5 Закону України «Про основи містобудування» однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

Закон України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон №1805-III) регулює правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь. Об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Закон визначає, що охорона культурної спадщини - це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Згідно зі ст.6 Закону №1805-III до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить: забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 32 Закону №1805-III з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини затверджується Кабінетом Міністрів України.

Межі та режими використання історичних ареалів населених обмеження господарської діяльності на територіях історичних населених місць визначаються у Порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини або уповноваженими ним органами охорони культурної спадщини.

На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно з ч.ч.3,4,5 ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, в межах визначених історичних ареалів у складі генерал плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини. Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до загальних положень ДБН 6.2.2-3:2012 «Склад та історико-архітектурного опорного плану населеного пункту» істарико-архітектурний опорний план виконують в установленому порядку для всіх населених пунктів, що занесені до Списку історичних населених місць України. Матеріали історико-архітектурного опорного плану є підґрунтям для визначення меж історичних ареалів та розроблення або коригування зон охорони пам`яток культурної спадщини.

Відповідно до підпункту 6 пункту «а» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад серед власних (самоврядних) повноважень передбачені, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Окрім цього, серед делегованих повноважень згідно з підпунктом 5 пункту «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР визначені повноваження виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

Підпунктом 10 пункту «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради у сфері освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Відповідно до пунктів 1, 4, 5, 6, 7 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №318 (далі - Порядок №318) історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення.

Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 02.06.2011 №64 затверджено Порядок розроблення історико- архітектурного опорного плану населеного пункту (далі - Порядок №64).

Відповідно до п. 2.1. Порядку №64 історико-архітектурний опорний план розробляється на замовлення виконавчих органів місцевого самоврядування суб`єктами господарювання, спеціалізованими у сфері вивчення, охорони і використання культурної спадщини, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат.

Проте, наказом Міністерства розвитку громад та територій від 14.09.2021 № 231 Порядок №64 було визнано таким, що втратив чинність.

Однак, навіть у період, протягом якого був чинним вищезазначений нормативно-правовий акт, Коропецька селищна рада не здійснила достатніх заходів та дій стосовно розроблення історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець Чортківського (раніше - Монастириського) району.

На даний час постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №26 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (надалі - Порядок).

Згідно п.1.1 Порядку даний нормативно-правовий акт визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану населеного пункту, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Згідно пп.12 п.2 Порядку історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, згідно із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні охоронювані археологічні території.

Згідно із п. 23 глави «Види містобудівної документації на місцевому рівні, підстави прийняття рішення щодо їх розроблення, оновлення та внесення змін» Порядку плани зонування територій населених пунктів у межах території територіальної громади та історико-архітектурні опорні плани з визначенням меж історичних ареалів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, розробляються одночасно із генеральними планами та включаються до комплексного плану як невід`ємні складові генеральних планів відповідних населених пунктів.

Згідно із п.14 Порядку проведення тендерних закупівель щодо розроблення, оновлення, внесення змін до містобудівної документації відповідно до положень, встановлених Законом України "Про публічні закупівлі". При цьому невід`ємною частиною тендерної документації щодо визначення технічних вимог до предмета закупівлі є завдання на розроблення, оновлення, внесення змін до містобудівної документації, підготовлене відповідно до вимог цього Порядку (для генерального плану населеного пункту, детального плану території - проект складається та затверджується замовником за погодженням із розробником на стадії підписання договору). Завдання на розроблення містобудівної документації містить такі відомості для генеральних планів населених пунктів, що віднесені до Списку історичних населених місць України, - завдання на розроблення (внесення змін до) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту, оформлене відповідно до державних будівельних норм та інших норм законодавства.

Відповідно до пп.4 п.43 Порядку під час розроблення генеральних планів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, здійснюється розроблення історико-архітектурного опорного плану відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства. Зазначені в історико-архітектурному опорному плані відомості є підставою для встановлення обмежень у використанні земель та враховуються під час розроблення планувальних рішень.

Також у приписах Порядку визначено механізм розроблення та внесення змін до історико-архітектурного опорного плану населеного пункту. Відповідно до вказаного механізму обсяг робіт з розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначається завданням на розроблення (внесення змін), яке складається розробником і затверджується замовником. Форма завдання на розроблення (внесення змін до) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту встановлюється державними будівельними нормами. Вимоги до змістовного наповнення та правила зазначення відомостей в історико-архітектурному опорному плані населеного пункту та завданні на розроблення (внесення змін до) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються нормативним документом, прийнятим національним органом стандартизації.

Згідно п.55 Порядку рішення про розроблення (внесення змін) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту приймає відповідна сільська, селищна, міська рада. Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін, погодження та подання історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної місцевої ради.

Історико-архітектурний опорний план розробляється для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у складі генерального плану населеного пункту. Під час розроблення історико-архітектурного опорного плану визначаються межі історичних ареалів та наносяться на його основне графічне креслення. У межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови.

Згідно п. 57 Порядку одночасно з історико-архітектурним опорним планом населеного пункту до генерального плану населеного пункту під час затвердження в межах території територіальної громади можуть включатися відомості про правові режими використання історичних ареалів населених місць та межі та режими використання зон охорони пам`яток, які затверджені в установленому порядку відповідною науково-проектною документацією.

Науково-проектну документацію щодо розроблення історико-архітектурного опорного плану, визначення режимів використання історичних ареалів, а також зон охорони пам`яток як взаємодоповнюючі документи доцільно замовляти, розробляти та затверджувати одночасно.

Згідно п. 60 Порядку історико-архітектурні опорні плани та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними місцевими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.

Відповідно до п.п. 62-63 Порядку в історико-архітектурному опорному плані зазначаються відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та за наявності буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та за наявності зони охорони пам`ятки; пов`язану з об`єктами культурної спадщини історичну забудову (значні і рядові історичні будівлі); землі історико-культурного призначення; місця втрачених будинків, споруд, оборонних укріплень, що мали важливе історичне або містобудівне значення; дисгармонійні будівлі та споруди; природоохоронні території та об`єкти, охоронювані археологічні території; за наявності режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та за наявності їх зони охорони. Вибір організації-розробника (суб`єкта господарювання, який має право здійснювати розроблення) історико-архітектурного опорного плану, що здійснюється із залученням бюджетних коштів, кредитів, наданих під державні гарантії, проводиться відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п.76 Порядку історико-архітектурний опорний план розробляється у складі генерального плану населеного пункту, що входить до Списку історичних населених місць України; розробляється відповідно до пунктів 52-68, 90 цього Порядку, вимог державних будівельних норм та інших норм законодавства.

Склад та зміст історико-архітектурного опорного плану визначено у приписах ст.90 Порядку. Зокрема, туди має входити: 1) завдання на розроблення (внесення змін до) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту (форма якого встановлюється державними будівельними нормами); 2) пояснювальна записка до історико-архітектурного опорного плану населеного пункту викладається у текстовому форматі і містить результати наукових досліджень історичного населеного місця та складається з окремих частин.

Окрім цього, варто зауважити, що постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 внесено зміни до пунктів 8, 9 Порядку №318 та визначено, що проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з урахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

У разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико- містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону.

Таким чином, за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим.

Однак, всупереч вищевказаних вимог законодавства України Відповідачем не вжито достатніх заходів, спрямованих на розроблення історико-архітектурного опорного плану смт.Коропець.

Відповідно до п. 3 ст.131-1 Конституції України, ст.ст. 2, 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII за прокуратурою визначено функцію представництва інтересів держави у суді у випадках, передбачених законом.

Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст. 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи (ч.ч. 1,3 ст. 140 Конституції України).

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Конституція України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до п. 2.1. Порядку № 64 історико-архітектурний опорний план розробляється на замовлення виконавчих органів місцевого самоврядування повноваженнями суб`єктами господарювання, спеціалізованими у сфері вивчення, охорони і

використання культурної спадщини.

Згідно із ч.ч. 1, 8 ст.51 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчим органом міської ради є виконавчий комітет ради, який утворюється відповідною радою на строк її повноважень. Виконавчий комітет ради є підзвітним і підконтрольним раді, що його утворила, а з питань здійснення ним повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади

Водночас відповідно до ст. 1 Регламенту Коропецької селищної ради VIII скликання, Коропецька селищна рада є органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси територіальної громади селища міського типу Коропець, сіл Вістря, Вербка, Горигляди, Діброва, Садове, Світле, Стігла у межах повноважень, визначених Конституцією України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», «Про запобігання корупції», «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації», «Про захист персональних даних», «Про добровільне об`єднання територіальних громад» та іншими законодавчими актами та цим Регламентом.

Селищна рада є юридичною особою, має гербову печатку, рахунки в банківських установах.

Відтак, утворений Коропецькою селищною радою виконавчий комітет ради не є юридичною особою, є підзвітним і підконтрольним раді, що його утворила, а, отже, не може бути самостійним відповідачем у цій справі.

Відповідно до статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно статті 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивачів є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, належним чином не заперечені відповідачем, а тому підлягають до задоволення в повному обсязі.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Коропецької селищної ради Тернопільської області щодо не вчинення дій спрямованих на замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного місця - селища міського типу Коропець Чортківського району, Тернопільської області.

Зобов`язати Коропецьку селищну раду Тернопільської області вчинити дії, спрямовані на замовлення, відповідно до вимог законодавства розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного місця - селища міського типу Коропець Чортківського району, Тернопільської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 15 квітня 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Керівник Бучацької окружної прокуратури (місцезнаходження/місце проживання: вул. Міцкевича, 10А,м. Бучач,Чортківський район, Тернопільська область,48401 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Коропецька селищна рада Тернопільської області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Марка Каганця, 10,смт Коропець,Тернопільська обл., Чортківський р-н,48370 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 ).

Головуючий суддя Подлісна І.М.