Справа № 320/3326/22
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3326/22 Суддя (судді) першої інстанції: Балаклицький А. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів: Ганечко О. М., Василенка Я. М.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 55 від 08.03.2022 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 45 о/с від 09.03.2022 в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_1 ;

- поновити на службі ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 72 244, 05 грн;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 08.03.2022 року № 55 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.03.2022 № 45 о/с в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_1 .

Поновити на службі ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 10 березня 2022 року.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 березня 2022 року по 18 вересня 2023 року в сумі 273 302, 82 грн, з якої зобов`язано відрахувати обов`язкові податки та збори.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 10 березня 2022 року.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах стягнення за один місяць в сумі 14 693,70 грн, з якої зобов`язано відрахувати обов`язкові податки та збори.

В задоволенні решти вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд справи проведено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що позивач для несення служби 24.02.2022 року на робоче місце за адресою місця дислокації підрозділу або іншого визначеного місця для виконання завдань захисту територіальної цілісності України не прибув всупереч статті 64 Закону України «Про Національну поліцію». Крім того, позивача неодноразово повідомлено в телефонному режимі про необхідність прибуття на місце несення служби, проте такий прибути відмовився.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 № 7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Отже, оскільки відповідач у своїй апеляційній скарзі оскаржує судове рішення в частині задоволення позовних вимог, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що саме в цій частині перевіряється законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 , капітан поліції, з 01.09.2009 по 07.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ України, та з 05.11.2015 року в Національній поліції обіймає посаду старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

08.03.2022 комісією у складі начальника Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, заступника начальника Бучанського РУП ГУ НП в Київській області та т.в.о. заступника начальника відділу підтримки управління головної інспекції РУП ГУ НП в Київській області складено Акт про «не вихід на службу без поважних причин», згідно з пунктом 12 якого, старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 без поважних причин не прибув з 24.02.2022 по 08.03.2022 для виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам.

Начальником Бучанського РУП ГУ НП в Київській області складено начальнику ГУ НП в Київській області Доповідну записку про можливі неправомірні дії окремих працівників ГУ НП в Київській області, зокрема, старшим оперуповноваженим сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 (пункт 12 Доповідної записки).

Наказом начальника ГУ НП в Київській області від 08.03.2022 № 288 «Про призначення службового розслідування» призначено службове розслідування за інформацією, викладеною в доповідних записках начальників структурних та відокремлених підрозділів ГУ про можливі неправомірні дії окремих працівників ГУ НП в Київській області, які виразилися у порушенні вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію». Для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голови: т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУ НП в Київській області майора поліції Кальченка О.В. , та 6 членів комісії: т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу підтримки управління головної інспекції ГУ НП в Київській області капітана поліції Коломійця В.В. , т.в.о. заступника начальника відділу підтримки управління головної інспекції ГУ НП в Київській області майора поліції Бойка С.С. , старшого інспектора відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУ НП в Київській області капітана поліції Семенюти О.М. , старшого інспектора ситуаційного відділу управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції Субботіна Я.О., заступника начальника відділу комплектування управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області капітана майора поліції Гнатенка О.С., заступника начальника відділу моніторингу та зонального контролю Київського обласного управління ДВБ Національної поліції України капітана поліції Гладуна В.О. (далі також - Дисциплінарна комісія).

08.03.2022 Дисциплінарною комісією складено Висновок службового розслідування за інформацією, наведеною у доповідних записках начальників структурних та відокремлених підрозділів Головного управління про можливі неправомірні дії окремих працівників ГУ НП в Київській області, які виразилися у порушенні вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», затверджений 08.03.2022 року начальником ГУ НП в Київській області.

Згідно з пунктом 35 резолютивної частини Висновку, Дисциплінарною комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції Україна, Правил етичної поведінки поліцейський, наказу Національної поліції України від 23.02.2022 № 171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», які виразилися у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги працівника поліції, безпідставному не виході на службу з 24.02.2022 по 08.03.2022 для виконання завдань пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам, старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

На підставі результатів службового розслідування ГУ НП в Київській області видано наказ від 08.03.2022 № 55 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київській області», пунктом 33 якого за порушення службової дисципліни, статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції Україна, Правил етичної поведінки поліцейський, наказу Національної поліції України від 23.02.2022 № 171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», які виразилися у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги працівника поліції, безпідставному не виході на службу з 24.02.2022 по 08.03.2022 для виконання завдань пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам, старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 наказано звільнити зі служби в поліції.

Згідно з витягом з наказу ГУ НП в Київській області від 09.03.2022 № 45 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0058697), старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Бучанського районного управління поліції, без виплати грошового забезпечення.

Не погоджуючись з вказаними висновками відповідача та звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що під час дисциплінарного провадження стосовно позивача мали місце грубі порушення відповідачем вимог Дисциплінарного статуту, Порядку та Положення № 893, що виявилися: у недотриманні прав позивача на ознайомлення із наказом про призначення службового розслідування, матеріалами службового розслідування; у передчасності прийнятого Висновку службового розслідування, складеного без урахування пояснень позивача, які мали бути відібрані в ході службового розслідування членами Дисциплінарної комісії; не відповідності змісту Висновку службового розслідування обов`язковим елементам щодо врахування характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результатів оцінювання службової діяльності позивача, наявності заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Пунктами 1, 3 - 5 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» (Закон № 580) встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 65 Закону №580 однією з підстав для переміщення поліцейських в органах, закладах та установах поліції здійснюється на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно частини першої статті 60 Закону №580 проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною другою статті 19 Закону №580 встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Для визначення сутності службової дисципліни, обов`язків поліцейських стосовно її дотримання, види дисциплінарних стягнень, порядок їх накладення застосуванню підлягає Закон України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, яким затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі також - Дисциплінарний статут).

Згідно із частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580, зобов`язує поліцейського, зокрема: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з частинами першою - третьою статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно з частиною першою статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за № 1356/32808, затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі також - Положення №893 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 2, 3 розділу І Положення №893 встановлено, що дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Згідно з пунктами 13, 14, 15 розділу І Положення №893 дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.

Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за № 1355/32807 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі також - Порядок в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 2 розділу V Порядку службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Пунктами 1, 2 розділу IV Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Отже, з вищенаведених вимог законодавства висновується, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, є активним його учасником, наділений правом подавати письмові пояснення, скарги, документи, що стосуються службового розслідування.

Разом з тим, реалізації цих прав передує належне повідомлення такого поліцейського про призначення службового розслідування стосовно нього.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що службове розслідування стосовно, зокрема, позивача, призначено наказом ГУ НП в Київській області від 08.03.2022 року №288.

Разом з тим, яким чином відповідачем доведено до відома позивача про факт призначення стосовно нього службового розслідування, відповідачем суду не повідомлено.

В свою чергу, копії матеріалів службового розслідування, подані суду відповідачем, доказів вручення наказу від 08.03.2022 року №288 позивачу під власноручний підпис не містять, як і відсутній відповідний акт про відмову позивача від ознайомлення з цим наказом, в той час, як позивач про належне його повідомлення про призначення службового розслідування стосовно нього у позовній заяві заперечує.

З копій матеріалів службового розслідування висновується, що службове розслідування стосовно, зокрема, позивача, призначено у формі письмового провадження.

Відповідно до абзаців 2, 3 пункту 7 розділу V Порядку збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

Абзацами 1, 2, 3, 6 пункту 14 розділу V Порядку встановлено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Пунктом 17 розділу V Порядку врегульовано, що факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Згідно з частини третьої статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Вказані обставини свідчать, що в межах службового розслідування дисциплінарна комісія мала вчинити дії щодо відібрання письмових пояснень у позивача, або скласти акт про відмову надання ним пояснень.

Разом з тим, суд звертає увагу, що пунктом 16 розділу V Порядку встановлено, що виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Так, згідно з частинами шостою - десятою статті 18 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

В період проведення службового розслідування, яке тривало 1 день - 08.03.2022, комісією у складі: заступника начальника Бучанського РУП ГУНП в Київській області підполковника поліції Микитенка Р.Л. , т.в.о. заступника начальника відділу підтримки управління головної інспекції ГУ НП в Київській області майора поліції Бойка С.С. та т.в.о. заступника начальника з превентивної діяльності Бучанського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції Бондаря І.О. , складено Акт відмови від надання письмових пояснень від 08.03.2022 року про те, що, зокрема, старшому оперуповноваженому ВКП ВП №2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітану поліції ОСОБА_1 у телефонному режимі було неодноразово повідомлено та запропоновано прибути до Бучанського РУП ГУ (м. Боярка, вул. Хрещатик, 88) для написання письмових пояснень по факту невиходу на службу. Однак, останні у телефонному режимі повідомили, що прибувати для написання письмових пояснень не будуть.

Суд першої інстанції доречно зауважив, що доказів направлення поштовим зв`язком на адресу позивача виклику про надання пояснень, його отримання чи неотримання позивачем за адресою його місця проживання, відповідачем не надано, в той час, як повідомлення та запрошення поліцейського в телефонному режимі або у інший, ніж направлення поштою виклику про надання пояснень, про необхідність прибуття та надання пояснень спосіб, ні Дисциплінарним статутом, ні Порядком не передбачено.

Відтак копії матеріалів службового розслідування не містять належних, допустимих та достатніх доказів реалізації Дисциплінарною комісією права позивача на подання письмових пояснень щодо обставин встановлених порушень.

Частинами першою, другою статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Водночас, відповідач не скористався правом на продовження терміну службового розслідування, який, зокрема, не визначено наказом ГУ НП в Київській області від 08.03.2022 №288.

Колегія суддів погоджується з тим, що Висновок службового розслідування 08.03.2022 складено дисциплінарною комісією передчасно, без забезпечення права поліцейського на захист, передбаченого статтею 18 Дисциплінарного статуту.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розділом VI Порядку врегульовано питання оформлення матеріалів службового розслідування.

Так, відповідно до пунктів 1, 2 розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 4 VI Порядку в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Так, службове розслідування стосовно позивача стосується обставин неприбуття останнім на місце несення служби в період з 24.02.2022 у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, та подальше неприбуття до 08.03.2022, в чому відповідач вбачає порушення Присяги поліцейського.

Згідно сталої судової практики, викладеної, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22.02.2023 року у справі №200/11036/20-а, порушення Присяги поліцейського слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Натомість Дисциплінарна комісія посилається лише на пояснення працівників поліції, яким було відомо, що позивачу в телефонному режимі повідомлялося про необхідність прибуття на службу для виконання завдань, разом з тим, позивач так не прибув на робоче місце. Вказані обставини зазначені Дисциплінарною комісією у Висновку в різних інтерпретаціях, водночас мають аналогічний сенс.

В свою чергу, враховуючи, що згідно із Дисциплінарним статутом пояснення інших осіб є належними доказами, водночас, одним із елементів доказування, судом досліджено усі матеріали, подані до справи відповідачем, та встановлено відсутність саме достатніх доказів, які б дійсно підтверджували факт відсутності позивача на роботі, принаймні до 01.03.2022 року.

Так, згідно з Довідкою ГУ НП в Київській області від 28.04.2022 № 140 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за останні два місці проходження служби перед звільненням відповідачем вказано, що за лютий місяць 2022 року позивачем відпрацьовано 28 календарних днів, що спростовує його відсутність за місцем служби за період з 01.02.2022 по 28.02.2022.

Наказом Державного комітету статистики України від 05.12.2008 №489 «Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці» затверджено форму табелю обліку використання робочого часу, згідно з яким умовне позначення «прогул» має бути відмічене кодом «ПР», а неявка з нез`ясованих причин - «НЗ».

В свою чергу, витягу з табелю обліку робочого часу позивача за лютий - березень 2022 року стосовно позивача за вказані періоди суду не надано.

Пояснення, якими керувалася Дисциплінарна комісія, відібрано у співробітників поліції 08.03.2022 року, що не може достовірно свідчити про належність вказаних доказів як самостійних щодо подій, які відбулися з 24.02.2022.

Зокрема, Акт про «не вихід на службу без поважних причин», згідно з пунктом 12 якого, старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 без поважних причин не прибув з 24.02.2022 по 08.03.2022 для виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам, складено лише 08.03.2022.

У матеріалах справи відсутні відповідні акти від 24.02.2022 по 07.03.2022 за кожен конкретний день фіксації факту не прибуття позивача на роботу. Зокрема, відповідачем не надано та Дисциплінарною комісією не зазначено у Висновку відомості (на кшталт журналу) обліку поліцейських, в яких би містився час та день (не)прибуття поліцейського на місце несення служби.

Відповідачем повідомлені позивачем обставини під час судового розгляду не спростовано, та окрім письмових пояснень працівників поліції, які ґрунтуються лише на спогадах останніх, інших доказів доведення до відома позивача порядку несення служби під час воєнного стану з 24.02.2022, повідомлення останнього про початок стосовно позивача службового розслідування та необхідності надання пояснень, в рамках чого відповідачем могло б бути надано оцінку повідомлених позивачем обставин недопуску до робочого місця та причин вступу діючого поліцейського до лав територіальної оборони, суду не надано.

Враховуючи викладене, у зв`язку із недостатністю доказів вини позивача, яке б полягало в умисному не виході на службу в період з 24.02.2022 року по 08.03.2022 року, суд першої інстанції вірно вказав на необґрунтованість Висновку, складеного за результатами проведеного службового розслідування.

Крім того, із змісту Висновку службового розслідування встановлено відсутність належного висвітлення обставин аналізу Дисциплінарною комісією наявності пом`якшуючих та обтяжуючих обставин відповідальності ОСОБА_1 , враховуючи, що діючих дисциплінарних стягнень поліцейський не має.

Доводів, що при обранні виду Дисциплінарного стягнення дисциплінарною комісією враховано усі обставини, що обтяжують відповідальність (наявність дисциплінарного стягнення), зокрема періодичність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності (що носить системний характер), аналіз його службової характеристики, Висновок службового розслідування не містить.

Саме лише відтворення у висновку службового розслідування обставин, наведених у документі, що став підставою для призначення службового розслідування, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Натомість зміст Висновку службового розслідування та копії матеріалів службового розслідування свідчать про недотримання вимог Дисциплінарною комісією із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського та ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини дев`ятої статті 20 Дисциплінарного статуту застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, оскаржуваний наказ від 08.03.2022 року № 55, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади, прийнято за наслідками аналізу начальника ГУ НП в Київській області матеріалів службового розслідування.

В силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень суд повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами дисциплінарної справи, тощо.

Щодо правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то згідно сталої судової практики така повинна фокусуватися, насамперед, на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного проступку; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону.

В контексті викладеного, колегія суддів вважає цілком обґрунтованим висновок суду першої інстанції, який вказав, що під час дисциплінарного провадження стосовно позивача мали місце грубі порушення відповідачем вимог Дисциплінарного статуту, Порядку та Положення №893, що виявилися: у недотриманні прав позивача на ознайомлення із наказом про призначення службового розслідування, матеріалами службового розслідування; у передчасності прийнятого Висновку службового розслідування, складеного без урахування пояснень позивача, які мали бути відібрані в ході службового розслідування членами Дисциплінарної комісії; не відповідності змісту Висновку службового розслідування обов`язковим елементам щодо врахування характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результатів оцінювання службової діяльності позивача, наявності заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Таким чином, наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 08.03.2022 року №55 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (пункт 33) є протиправним та підлягає скасуванню, про що вірно вказано судом першої інстанції.

Враховуючи те, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Київській області №45 о/с від 09.03.2022 року в частині звільнення зі служби в поліції позивача прийнято на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», позовна вимога про його скасування як протиправного в частині звільнення позивача, маючи характер похідної, підлягає задоволенню.

Щодо вимог позивача про поновлення на посаді, то відповідно до частин другої, третьої статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Відтак, похідні позовні вимоги про поновлення на посаді ОСОБА_1 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу правомірно задоволено судом попередньої інстанції.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, який вказав, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга відповідача не містить.

Доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, та спростовували зазначені вище мотиви або підтверджували відсутність підстав для задоволення позову апелянтом до суду апеляційної інстанції не надано.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують висновки суду першої інстанцій.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко