Справа № 200/2020/24
Суддя: Галатіна О.О.
Дата ухвалення: 2024-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 квітня 2024 року Справа №200/2020/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Галатіна О.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Відділу державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними дії та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу, суд -

В С Т А Н О В И В:

08 квітня 2024 року на через підсистему «Електроний суд» до Донецького окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа за позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Відділу державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними дії та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу.

Ухвалою суду від 12 квітня 2024 року позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Відділу державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними дії та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу залишено без руху.

Встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, протягом якого позивач має надати до суду: уточнену позовну заяву із визначенням кола відповідачів у відповідності до позовних вимог; постанову про застосування адміністративно-господарського штрафу № 068167 від 22.02.2024 року, яка є предметом позовних вимог; докази листування з відповідачем; а саме: звернення від 29.03.2024 та лист (матеріали справи з додатками) від 03.04.2024; квитанцію про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі; докази направлення усунення вищевказаних недоліків відповідачу у встановленому законом порядку.

17 квітня 2024 року, на виконання ухвали суду від 12 квітня 2024 року, Позивачем через систему «Електронний суд» направлено уточнюючу позовну заяву, згідно якої відповідачем зазначено - Державну службу України з безпеки на транспорті, третьою особою - Відділ державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті.

Поряд із цим, Позивач надав до суду постанову про застосування адміністративно-господарського штрафу № 068167 від 22.02.2024 року, докази листування з відповідачем, скрін направлення Державній службі України з безпеки на транспорті на електронну пошту уточненої позовної заяви з додатками та квитанцію від 16.04.2024 про сплату судового збору у розмірі 970 грн 00 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вже зазначено в ухвалі суду від 12.04.2024 року, згідно п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суд зазначає, що правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

При цьому, суд наголошує, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, яке повинно бути реальним та стосуватися (зачіпати) особисті права або інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

КАС України встановлює, що суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними владних управлінських функцій на основі законодавства, зокрема на виконання делегованих повноважень.

Позивач звертаючись до суду, з урахуванням уточненої позовної заяви, просив суд скасувати Постанову про застосування адміністративно-господарського штрафу № 068167 від 22.02.2024 року, яка винесена Відділом державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті.

Проте, в уточненій позовній заяві зазначає відділ державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки третьою особою.

Поряд із цим, відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень […].

Згідно уточненої позовної заяви Позивачем не зазначено про порушення його прав, свобод або законних інтересів саме Державною службою України з безпеки на транспорті, якого зазначено відповідачем.

Відтак суд вважає, що позивачу необхідно привести коло заявлених відповідачів у відповідність до заявлених позовних вимог.

Крім того, відповідно до п.2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

В порушення зазначеної норми позивачем в уточненій позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача - Державної служби України з безпеки на транспорті.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 9 ст. 44 КАС України: у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позивачем через підсистему "Електронний суд" надіслана до суду уточнена позовна заява з додатками до неї.

В якості доказів направлення відповідачу уточненого позову з додатками позивачем надано до суду скрін направлення Державній службі України з безпеки на транспорті на електронну пошту.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина 8 статті 44 цього Кодексу).

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи, відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього, має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Суд не приймає в якості доказу направлення копії уточненої позовної заяви та доданих до неї документів наданий позивачем електронний документ, оскільки:

- такий доказ не відповідає вимогам ч. 2 ст. 161 КАС та ч. 9 ст. 44 КАС України;

- до позовної заяви не додано будь-яких доказів належності електронної адреси Відповідача (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, заяви (повідомлення, звітність) відповідача, в якій вказана ця електронна адреса як засіб зв`язку з нею, тощо).

Отже, позивач до поданого в електронній формі позову мав додати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи (відповідачу) копії позовної заяви з доданими до неї документами або через підсистему "Електронний суд", чого в порушення наведених вимог законодавства зроблено не було.

Також, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до статті 131 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

За статтями 1, 2 цього Закону судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом, і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду фізичною особою-підприємцем адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, Позивач має сплатити судовий збір у розмірі 2 147, 20 грн ( 2 684, 00 * 0,8).

Разом із цим, позивачем додано до суду доказу сплати судового збору квитанцію від 16.04.2024 у розмірі 970 грн 00 коп.

Таким чином, сума недоплаченого судового збору становить 1177 (одна тисяча сто сімдесят сім) грн. 20 коп. (2 147, 20 - 970).

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про необхідність продовження на три дні строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду встановлених недоліків.

Керуючись ст. ст. 5, 160, 161, 169, 171, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, третя особа: Відділ державного нагляду (контролю) у Донецькій, Луганській та Харківській областях Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними дії та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про продовження залишення позовної заяви без руху, протягом якого позивач має надати до суду: уточнену позовну заяву із визначенням кола відповідачів у відповідності до позовних вимог, зокрема, із наданням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача - Державної служби України з безпеки на транспорті та із зазначенням про порушення прав Позивача, свобод або законних інтересів саме Державною службою України з безпеки на транспорті; квитанцію про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі; докази направлення усунення вищевказаних недоліків відповідачу у встановленому законом порядку.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Направлення даної ухвали здійснювати шляхом електронного листування на електронні адреси учасників справи.

Інформацію щодо роботи суду можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://adm.dn.court.gov.ua.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Галатіна