Справа № 380/3147/24
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2024 рокусправа № 380/3147/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Крутько О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ДЖЕОЕКСПО до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ДЖЕОЕКСПО, в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100508/2 від 18.08.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100613/2 від 28.09.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100659/2 від 24.10.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/100728/2 від 23.11.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів є протиправними, так як декларантом під час митного оформлення товарів для підтвердження митної вартості митному органу надано усі основні документи, які передбачені ч. 2 ст. 53 МК України. Ці документи повністю підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не містять розбіжностей чи ознак підробки, а відтак, у митниці не було правових підстав для витребування у декларанта додаткових документів. Однак, всупереч положенням ч. 3 ст. 53 МК, відповідач витребував додаткові документи, вказавши на наявність надуманих розбіжностей та не підтвердження усіх складових митної вартості. Разом з тим, незважаючи на відсутність підстав для витребування додаткових документів, позивач, з метою усунення будь-яких сумнівів у достовірності заявленої декларантом митної вартості надав на вимогу митного додаткові документи, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. З огляду на вказане, вважає позовні вимоги обґрунтованими, просить суд позов задовольнити.

Ухвалою від 27.02.2024 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому стверджує, що правомірно прийняв оскаржувані рішення. Зазначив, що під час здійснення митного контролю, а саме правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача, та перевірки документів, поданих декларантом для підтвердження митної вартості товарів, встановлено наявність розбіжностей в поданих документах. Також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанта та обґрунтовано у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів. Однак, відповідач вважає, що декларантом не спростовані наявні розбіжності у документах.

Представником позивача подано відповідь на відзив.

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд виходив з наступного.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖЕОЕКСПО» (покупець) та ФОП ОСОБА_1 , Грузія (продавець), уклали Контракт №14/2 купівлі-продажу від 11.11.2022 р., предметом якого є зобов`язання продавця продавати (поставляти), а покупця прийняти і оплатити свіжі зрізи Рускуса.

На виконання вимог Контракту №14/2 від 11.11.2022 р., згідно рахунку-фактури (Інвойсу) №5 від 11.08.2023 р., покупець придбав у продавця товар загальною сумою 6600,00 доларів США.

З метою митного оформлення вказаного товару позивач 18.08.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA51U3, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса).

Разом з митною декларацією №23UA51U3 позивач подав наступні документи: зовнішньоекономічний контракт №14/2 від 11.11.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 12.12.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 12.12.2022; рахунок-фактура №5 від 11.08.2023; банківський платіжний документ №230803/002263231 від 03.08.2023; банківський платіжний документ №230808/002267036 від 08.08.2023; банківський платіжний документ №230815/002273827 від 15.08.2023; розрахунок ціни (калькуляція) №4 від 17.10.2022; довідка ТПП Аджарської Автономної республіки №01-14/76 від 29.09.2022; цінова довідка Львівської ТПП №19-09/593 від 21.10.2022; лист-роз`яснення Львівської ТПП №19-09/668 від 21.11.2022; автотранспортна накладна б/н від 11.08.2023; лист №20274/13 від 10.08.2023; лист №39111/13 від 08.08.2023; - рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2023 р. у справі №380/675/23; фітосанітарний сертифікат №248689 від 11.08.2023; копія митної декларації країни відправлення №С69860 від 11.08.2023; транзитна декларація Т1 №23TR3289 від 12.08.2023; прайс - лист №5 від 09.11.2022;

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про надання додаткових документів.

У свою чергу декларант просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів.

18.08.2023 Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209230/2023/002146 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100508/2, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів:

- у гр. 70 банківського платіжного документу від 03.08.2023 №230803/002263231, 08.08.2023 №230808/002267036 та 15.08.2023 №230815/002273827 йде посилання лише на зовнішньоекономічний контракт від 11.11.2022 №14/2. Разом з тим відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 11.08.2023 №5, адже дата видачі фактури пізніша ніж дата платежу за товар, а сума контракту складає 150000 дол. США. Отже, з наданих документів не можливо перевірити правильність перерахування коштів за товар та відповідність його фактурній вартості товару;

- у п. 7.1 зовнішньоекономічного договору зазначено у вартість піддонів входить до ціни товару, але інформація про їх вартість у рахунку-фактурі відсутня, що суперечать вимогам п.7.1 контракту.

Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Львівською митницею встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару… На вимогу декларантом додаткові документи не надавались…

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД: №UA401020/2023/031705 від 20.06.2023, де митна вартість такого товару становить 4,12 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії не проводилось.

На виконання вимог рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA51U2, та 18.08.2023 вона була оформлена Львівською митницею у митному відношенні.

На виконання вимог контракту №14/2 від 11.11.2022 р., згідно рахунку-фактури (інвойсу) №6 від 19.09.2023 р., покупець придбав у продавця товар загальною сумою 4095, 00 доларів США.

З метою митного оформлення вказаного товару 28.09.2023 позивач подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA64U8 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса).

Декларантом до митного контролю разом з митною декларацією №23UA64U8 надано наступні документи: зовнішньоекономічний контракт №14/2 від 11.11.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 12.12.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 12.12.2022; - рахунок-фактура №6 від 19.09.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №230906/002292601 від 06.09.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №230911/002297565 від 11.09.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №230915/002302626 від 15.09.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №230925/002310885 від 25.09.2023; розрахунок ціни (калькуляція) №4 від 17.10.2022; довідка ТПП Аджарської Автономної республіки №01-14/76 від 29.09.2022; цінова довідка Львівської ТПП №19-09/593 від 21.10.2022; лист-роз`яснення Львівської ТПП №19-09/668 від 21.11.2022; автотранспортна накладна №0124801 від 19.09.2023; лист №20274/13 від 10.08.2023; лист №39111/13 від 08.08.2023; транзитна декларація Т1 №23ROCT90 від 25.09.2023; копія митної декларації країни відправлення №С83468 від 19.09.2023; рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2023 у справі №380/675/23; прайс-лист №5 від 09.11.2022.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про надання додаткових документів.

У свою чергу декларант просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів.

28.09.2023 Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209230/2023/002502 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100613/2, в графі 33 якого було вказано: «… Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів:

Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісними зі статтею VII, було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення конкурентної ціни. Декларантом надано цінову довідку Львівської торгово-промислової палати, згідно якої фактично не можливо визначити довідкову ціну товару, адже у ній визначено ціну станом на жовтень 2022 року, а також вказана цінова інформація не включає вартість доставки, обсяг товару, який постачається, та умови оплати, що суттєво впливає на вартість товару, який оцінюється.

- у гр. 70 банківського платіжного документу від 06.09.2023 №230906/002292601, від 11.09.2023 №230911/002297565, від 15.09.2023 №230915/002302626, від 25.09.2023 №230925/002310885 йде посилання лише на зовнішньоекономічний контракт від 11.11.2022 №14/2. Разом з тим відсутнє посилання на рахунок-проформу, адже перерахована сума коштів склала 4095 дол. США, але сума контракту 150000 дол. США, що з наданих документів не дає можливості перевірити правильність перерахування коштів за товар, а також відповідність його фактурної вартості;

- у п. 7.1 зовнішньоекономічного договору зазначено, що у вартість піддонів входить до ціни товару, але інформація про їх вартість у рахунку-фактурі відсутня, що суперечать вимогам п.7.1 контракту.

Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 ст. 58 Митного кодексу…

На вимогу декларантом додаткові документи не надавались.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД: №UA401020/2023/048174 від 13.09.2023 де митна вартість такого товару становить 4,12 дол. США за кг; Коригування на обсяг партії не проводилось».

На виконання вимог рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA97U8, та 28.09.2023 вона була оформлена Львівською митницею у митному відношенні.

На виконання вимог контракту №14/2 від 11.11.2022 р., згідно рахунку-фактури (інвойсу) №7 від 13.10.2023 р., покупець придбав у продавця товар загальною вартістю 5175 доларів США.

З метою митного оформлення вказаного товару декларант 23.10.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA07U0 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі зрізи гілки рускуса грузинського).

Декларантом до митного контролю разом з митною декларацією №23UA07U0 було надано наступні документи: зовнішньоекономічний контракт №14/2 від 11.11.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 12.12.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 12.12.2022; рахунок-фактура (інвойс) №7 від 13.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №231004/002319637 від 04.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №231020/002335996 від 20.10.2023; розрахунок ціни (калькуляція) №4 від 17.10.2022; довідка ТПП Аджарської Автономної республіки №01-14/76 від 29.09.2022; лист-роз`яснення Львівської ТПП №19-09/668 від 21.11.2022; автотранспортна накладна №685163 від 13.10.2023; лист №20274/13 від 10.08.2023; лист №39111/13 від 08.08.2023; транзитна декларація Т1 №23TR1827 від 14.10.2023; копія митної декларації країни відправлення №С92198 від 13.10.2023; прайс-лист №5 від 09.11.2022; рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2023 р. у справі №380/675/23.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про надання додаткових документів.

У свою чергу декларант просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів, додатково надав митну декларацію країни відправлення.

24.10.2023 Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209230/2023/002757 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100659/2, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів:

Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісними зі статтею VII ,було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення конкурентної ціни.

- декларантом надано цінову довідку Львівської торгово-промислової палати, згідно якої фактично не можливо визначити довідкову ціну товару, адже у ній визначено ціну станом на жовтень 2022 року а також вказана цінова інформація не включає вартість доставки, обсяг товару, який постачається, та умови оплати, що суттєво впливає на вартість товару, який оцінюється.

- у гр. 70 банківського платіжного документу від 04.10.2023 №231004/002319637, 20.10.202023 №231020/002335996 йде посилання лише на зовнішньоекономічний контракт від 11.11.2022 №14/2. Разом з тим відсутнє посилання на рахунок-проформу, адже перерахована сума коштів склала 5175 дол. США, але сума яка зазначена у контракті становить 150000 дол. США, що з наданих документів не дає можливості перевірити правильність перерахування коштів за товар, а також відповідність його фактурної вартості;

- у п. 7.1 зовнішньоекономічного договору зазначено, що вартість піддонів входить до ціни товару, але інформація про вартість пакування не указана у рахунку-фактурі, що суперечить вимогам п. 7.1 контракту;

- відповідно до інформації яка наведена у п. 2.2. зовнішньоекономічного договору, якість товару має бути підтверджена сертифікатом відповідності, санітарно-гігієнічним висновком чи іншим документами, проте декларантом не надано вищезазначених документів з метою підтвердження якості товару що імпортується.

Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 ст. 58 Митного кодексу. Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.

На вимогу митного органу декларантом додатково надано митну декларацію країни відправлення. Документів які спростовують виявлені розбіжності декларантом не надано…

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД: №UA401020/2023/048174 від 13.09.2023 де митна вартість такого товару становить 4,12 дол. США за кг; Коригування на обсяг партії не проводилось».

На виконання вимог рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA80U0, та 24.10.2023 вона була оформлена Львівською митницею у митному відношенні.

На виконання вимог контракту №14/2 від 11.11.2022 р., згідно рахунку-фактури (інвойсу) №8 від 12.11.2023 р., покупець придбав у продавця товар загальною сумою 4275 доларів США.

З метою митного оформлення вказаного товару 22.11.2023 декларант подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA21U5 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса).

Декларантом до митного контролю, разом з митною декларацією №23UA21U5 надано наступні документи: зовнішньоекономічний контракт №14/2 від 11.11.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 12.12.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 12.12.2022; - рахунок-фактура (інвойс) №8 від 12.11.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №231026/002340824 від 26.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару №231031/002343946 від 31.10.2023; розрахунок ціни (калькуляція) №4 від 17.10.2022; довідка ТПП Аджарської Автономної республіки №01-14/76 від 29.09.2022; лист-роз`яснення Львівської ТПП №19-09/668 від 21.11.2022; автотранспортна накладна №924284 від 12.11.2023; транзитна декларація Т1 №23TR7438 від 14.11.2023; копія митної декларації країни відправлення №С103017 від 13.11.2023; прайс-лист №5 від 09.11.2022; лист №20274/13 від 10.08.2023; лист №39111/13 від 08.08.2023; рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2023 у справі №380/675/23.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про надання додаткових документів.

У свою чергу декларант просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів.

23.11.2023 Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209230/2023/002990 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100728/2, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів:

Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісними зі статтею VII, було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення конкурентної ціни.

- декларантом надано цінову довідку Львівської торгово-промислової палати, згідно якої фактично не можливо визначити довідкову ціну товару, адже у ній визначено ціну станом на жовтень 2022 року, а також вказана цінова інформація не включає вартість доставки, обсяг товару, який постачається, та умови оплати, що суттєво впливає на вартість товару, який оцінюється.

- у гр. 70 банківського платіжного документу від 26.10.2023 №231026/002340824, від 31.10.2023№231031/00234946 йде посилання лише на зовнішньоекономічний контракт від 11.11.2022 №14/2. Разом з тим відсутнє посилання на рахунок-проформу, адже перерахована сума коштів склала 4500 дол. США, але сума, яка зазначена у контракті 150000 дол. США, а сума згідно рахунку-фактури від 12.11.2023 №8 становить 4275 дол. США, що з наданих документів не дає можливості перевірити правильність перерахування коштів за товар, а також відповідність його фактурної вартості;

- у п. 7.1 зовнішньоекономічного договору зазначено, що вартість піддонів входить до ціни товару, але інформація про вартість пакування не указана у рахунку-фактурі, що суперечить вимогам п. 7.1 контракту;

- відповідно до інформації яка наведена у п. 2.2. зовнішньоекономічного договору, якість товару має бути підтверджена сертифікатом відповідності, санітарно-гігієнічним висновком чи іншим документами, проте декларантом не надано вищезазначених документів з метою підтвердження якості товару що імпортується.

Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 ст. 58 Митного кодексу. Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом…

На вимогу декларантом додаткові документи не надавались. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МКУ, заявлену митну вартість не визнано.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД: №UA401020/2023/058651 від 01.11.2023 де митна вартість такого товару становить 4,12 дол. США за кг; Коригування на обсяг партії не проводилось».

На виконання вимог рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA28U3, та 23.11.2023 вона була оформлена Львівською митницею у митному відношенні.

Не погодившись з рішеннями про коригування митної вартості товарів позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі МК України) та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 Верховний Суд висловив наступну правову позицію: …Митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Водночас, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598)…

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, необхідно навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу… Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Суд встановив, що для здійснення митного оформлення товару позивач 18.08.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA51U3 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса). 28.09.2023 позивач подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA64U8 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса). 23.10.2023 позивач подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA07U0 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі зрізи гілки рускуса грузинського). 22.11.2023 декларант подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA21U5 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (тов. №1 свіжі гілки рускуса).

Для підтвердження заявленої митної вартості позивачем до митних декларацій надано документи згідно переліку, який наведено у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Митну вартість товару згідно з поданих митної декларації визначено за першим методом - за ціною договору.

Подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом.

Відповідач не погодився з задекларованою митною вартістю товару та здійснив коригування, застосувавши 6 (резервний) метод.

У всіх чотирьох оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів Львівська митниця вказала такі зауваження: «У п. 7.1 зовнішньоекономічного договору зазначено вартість піддонів входить до ціни товару, але інформація про їх вартість у рахунку-фактурі відсутня, що суперечать вимогам п. 7.1 контракту»

Згідно п. 7.1 Зовнішньоекономічного контракту №14/2 від 11.11.2022 вартість піддонів входить в ціну товару.

Згідно п.3.1 контракту постачання товару здійснюється автомобільним транспортом на умовах СРТ-Львів (відповідно до Інкотермс-2000).

До того ж, у відповідному рахунку-фактурі вказано, що вартість упакування включена до ціни товарів на умовах поставки CPT-LVIV Ukraine.

За умовами поставки CPT Incoterms продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару, яке він організує (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно відправляти товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Упаковка повинна містити належне маркування.

Отже, витрати на упаковку та тару товару за умовами поставки CPT покладаються на продавця.

Фактично рахунок-фактура (інвойс) є розрахунково-платіжним документом, що передбачає тільки виставлення певних сум до оплати покупцям за товари, що поставляються чи послуги, що надаються. Затвердженої форми інвойсу та вимог щодо його заповнення законодавством не передбачено.

У рішенні про коригування митної вартості товарів від 18.08.2023 №UA209000/2023/100508/2 відповідач покликався на таке: «у гр. 70 банківського платіжного документу від 03.08.2023 №230803/002263231, 08.08.2023 №230808/002267036 та 15.08.2023 №230815/002273827 йде посилання лише на зовнішньоекономічний контракт від 11.11.2022 №14/2. Разом з тим відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 11.08.2023 №5. Дата видачі фактури пізніша ніж дата платежу за товар, сума контракту складає 150000 дол. США. Отже з наданих документів не можливо перевірити правильність перерахування коштів за товар та відповідність його фактурній вартості товару».

Подібні за змістом зауваження наведені також у інших оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості.

Стосовно вказаних аргументів відповідача позивач пояснив, що укладений сторонами зовнішньоекономічний контракт №14/2 від 11.11.2022 є багаторазовим, а передоплата за вказаний товар ускладнюється тим, що пучки рускуса не є товаром, кількість та вагу яких можна точно передбачити до самого завантаження. Оскільки оплата за відповідну партію здійснюється як правило за тиждень до моменту виставлення інвойсу (тобто фактичного завантаження), тому доволі часто кількість фактично завантаженого товару (пучків рускуса) не відповідає тому, за який було здійснено оплату. У зв`язку з цим, зважаючи на тривалу співпрацю ТОВ з ФОП ОСОБА_1 сторони проводять періодичні взаєморозрахунки, за певний проміжок часу (сезон) і за результатами звірки зводять баланс… Зважаючи на багаторазовість зовнішньоекономічного контракту №14/2 від 11.11.2022 р. сторони домовились що зайво сплачені кошти будуть зараховуватись як оплата за наступні поставки товару.

Суд приймає до уваги такі пояснення позивача, які підтверджуються долученими до справи доказами, зокрема до матеріалів справи долучено акт звірки взаємних розрахунків за період серпень 2023 року - грудень 2023 року між ФОП ОСОБА_1 і ТОВ «Джеоекспо» за зовнішньоекономічним договором №14/2 від 11.11.2022.

У рішеннях про коригування митної вартості товарів MUA209000/2023/100613/2 від 28.09.2023, MUA209000/2023/100659/2 від 24.10.2023, MUA209000/2023/100728/2 від 23.11.2023 митний орган покликається на те, що декларантом надано цінову довідку Львівської торгово-промислової палати, згідно якої фактично не можливо визначити довідкову ціну товару, адже у ній визначено ціну станом на жовтень 2022 р, а також вказана цінова інформація не включає вартість доставки, обсяг товару який постачається, та умови оплати, що суттєво впливає на вартість товару, який оцінюється.

Дослідивши представлені до митного оформлення документи на підтвердження визначеної ціни товару, суд встановив, що такі не містять розбіжностей та дозволяють провести розрахунок як ваги товару (рускуса), так і його вартості. Так в наданій до митного оформлення калькуляції вартості 1 кг. рускуса №4 від 17.10.2022 вказані дані щодо закупівельної вартості 1 кг. рускуса, транспортні витрати з урахуванням доставки продукції до м. Львова, витрати на збір рускуса, оформлення та інші витрати, включно з прибутком постачальника.

У рішеннях про коригування митної вартості товарів від 28.09.2023 №UA209000/2023/100613/2, від 24.10.2023 MUA209000/2023/100659/2, від 23.11.2023 №UA209000/2023/100728/2 відповідач зазначив наступне: « Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісними зі статтею VII ,було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення конкурентної ціни».

Щодо вказаних доводів відповідача, суд приймає до уваги покликання позивача на те, що продавець ФОП ОСОБА_1 для покупця ТОВ «ДЖЕОЕКСПО» не заявляв про надання знижки. У поданому до митного оформлення зовнішньоекономічному договорі №14/2 від 11.11.2022 не зазначено про можливість надання покупцеві знижки на ціни товарів продавця.

Рішення про коригування митної вартості товарів від 23.11.2023 MUA209000/2023/100728/2 аргументовано також таким: «згідно інформації яка наведена у п. 2.2. зовнішньоекономічного договору, якість товару має бути підтверджена сертифікатом відповідності, санітарно-гігієнічним висновком чи іншим документами, проте декларантом не надано вищезазначених документів з метою підтвердження якості товару що імпортується».

Згідно картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209230/2023/002990 у переліку документів які подавались до митного оформлення, разом з митною декларацією, за якою відмовлено у випуску товарів значиться фітосанітарний сертифікат № 24849 від 13.11.2023.

Отже, твердження відповідача про неподання до митного документів для підтвердження якості товару що імпортується не відповідає дійсності.

Окрім того, частини 2 та 3 статті 53 Митного кодексу України не визначають сертифікат відповідності чи санітарно-гігієнічний висновок документом, що обґрунтовує заявлену митну вартість та повинен безумовно чи на вимогу митниці подаватися до митного контролю.

При поданні митних декларацій, за якими було відмовлено у випуску товарів, позивачем надано достатню кількість докуметів, які підтверджують сплачену ціну імпортованого товару.

Отже, позивачем подано для митного оформлення товару повний пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, а відповідачем не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за першим методом. Наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у деклараціях митної вартості було зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Перевіряючи оскаржувані рішення на відповідність їх критеріям, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про те, що при їх прийнятті суб`єкт владних повноважень діяв не на підставі закону, який регулює спірні відносини; необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

На підставі наведеного, суд зазначає, що оскаржувані рішення є протиправними і підлягають скасуванню.

За правилами частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на користь позивача з Львівської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 139, 242-246, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинсвиа України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100508/2 від 18.08.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100613/2 від 28.09.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100659/2 від 24.10.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/100728/2 від 23.11.2023.

Стягнути за рахунок бюджетних Львівської митниці (адреса: 79000, м. Львів, вул. Костюшка Т., буд. 1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ДЖЕОЕКСПО (адреса: 79022, м. Львів, вул. Героїв УПА, 76, ) 3079 (три тисячі сімдесят дев`ять) грн. 63 коп. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяКрутько Олена Василівна