Справа № 380/16540/23
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2024-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2024 року справа №380/16540/23

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Стецишин П.Д.,

з участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Цапа І.В.,

представника відповідача та третьої особи Хруш Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління патрульної поліції у Львівській області про визнання протиправним, скасування наказу та поновлення на посаді,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Департаменту патрульної поліції від 16.06.2023 №332 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 28.06.2023 №793 о/с «По особовому складу» про звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- поновити позивача на службі (посаді) поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції з 29.06.2023.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказом ДПП від 16.06.2023 №332 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. На підставі цього наказу відповідачем винесено наказ від 28.06.2023 №793 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Стверджує, під час проведення службового розслідування порушено процедуру огляду позивача із використанням алкотестеру. Вказує, що подія дисциплінарного проступку мала місце 07.05.2023, а усі письмові докази на підтвердження факту перебування позивача на робочому місці в стані та з ознаками сп`яніння не були складенні в день проступку 07.05.2023, а із запізненням - 08.05.2023. Дисциплінарна комісія УПП у Львівській області ДПП, як у висновку службового розслідування, так і у листі відповіді від 15.05.2023 погодились та зазначили, що 07.05.2023 позивач не являвся водієм службового транспортного засобу та не підлягав процедурі передрейсового огляду медичним працівником у спеціалізованому кабінеті, де огляд водіїв на стан сп`яніння у приміщенні УПП у Львівській області ДПП не проводиться. Посилаючись на постанову Верховного Суду від 09.03.2023 у справі №300/3566/22, стверджує, що показники газоаналізатора Драггер не є належними та допустимими доказами у питаннях підтвердження факту перебування працівника поліції на робочому місці у стані сп`яніння, оскільки порядок використання таких засобів вимірювальної техніки стосується лише водіїв транспортних засобів, яким позивач 07.05.2023 не являвся, оскільки заступав пішим та службове авто не отримував. Зазначає, що належним та допустимим доказом в такому випадку є виключно медичний огляд або відмова працівника поліції від його проходження. Натомість позивач не відмовлявся від проходження медичного огляду на стан сп`яніння із здачею біологічних зразків та добровільно здав такі, за результатами токсикологічного дослідження яких у позивача встановлено 0,0 проміле. Проте Дисциплінарна комісія з незрозумілих причин поставила під сумнів результати дослідження. Зазначає, що на неодноразові звернення, його так і не ознайомлено із наказом про призначення службового розслідування. Вважає, що оскаржувані накази видані з порушенням вимог чинного законодавства, тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві, суть яких полягає у правомірності винесення оскаржуваних наказів та законності звільнення позивача зі служби в поліції. Підставою для видання оскаржуваних наказів слугував висновок службового розслідування від 08.06.2023, який проводився з метою повної та всебічної перевірки причин та обставин порушення службової дисципліни за фактом перебування 07.05.2023 капрала поліції ОСОБА_1 на службі у стані алкогольного сп`яніння. У ході службового розслідування досліджено тест огляду на стан алкогольного сп`яніння №1524, що доданий капітаном поліції ОСОБА_2 до рапорту вих. № 8212вн/41/12/02-2023 від 08.05.2023, та установлено, що о 07:36 год. 07.05.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні кабінету № 2 будівлі УПП у Львівській області ДПП, капітан поліції ОСОБА_3 , використовуючи спеціальний технічний засіб Drager Alcotest 6820, прилад ARHE-0202, провів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , огляд на стан алкогольного сп`яніння. Результат огляду на стан алкогольного сп`яніння позитивний - 0.31% проміле. З результатами огляду позивач ознайомлений під підпис. Відповідно до результатів тесту №1524 станом на 07:36 год. 07.05.2023 капрал поліції ОСОБА_1 перебував на службі у стані алкогольного сп`яніння. Дисциплінарною комісією здійснено аналіз відеозаписів з портативних відеореєстраторів №471173, №471479 та установлено, що позивач добровільно пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу Drager Alcotest 6820. Отримавши позитивний результат тестування, жодних заперечень щодо його показника не висловлював. Окрім того, в ході службового розслідування опитано ряд працівників, які надали власні пояснення стосовно вчиненого дисциплінарного проступку. Заперечує порушення процедури проведення дисциплінарного провадження та стверджує про правомірність висновку дисциплінарної комісії про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку на основі зібраних доказів та пояснень працівників поліції. Вчинений позивачем дисциплінарний проступок дискредитує звання поліцейського і став підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Просить відмовити у задоволенні позову.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, підтримала позицію відповідача.

Ухвалою від 21.07.2023 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління патрульної поліції у Львівській області. Підготовче засідання призначено на 01.08.2023.

Відповідачем 25.07.2023 (вх. №56224) подано заяву про надання копій позовної заяви з додатками у справі №380/16540/23 та 01.08.2023 (вх. №58809) клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

Підготовче засідання, призначене на 01.08.2023, відкладено до 22.08.2023 для надання можливості відповідачу та третій особі долучити додаткові докази до матеріалів справи.

Відповідачем 16.08.2023 (вх. №63057) подано відзив на позовну заяву та 22.08.2023 (вх. №17312ел) - додаткові пояснення по справі.

Ухвалою від 22.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на 26.09.2023.

Відповідачем 26.09.2023 (вх. №19151ел) подано заяву про долучення доказів до матеріалів справи.

Судове засідання, призначене на 26.09.2023, відкладено до 17.10.2023.

Відповідачем 17.10.2023 (вх. №20203ел) подано клопотання про перенесення судового засідання, у зв`язку з чим судове засідання, призначене на 17.10.2023, відкладено до 16.11.2023.

Відповідачем 16.11.2023 (вх. №88011), (вх. №22139ел) подано дві заяви стосовно додаткових пояснень по справі.

Судове засідання, призначене на 16.11.2023, відкладено до 30.11.2023.

Позивачем 30.11.2023 (вх. №92744) подано пояснення по справі.

У судовому засіданні 30.11.2023 оголошено перерву до 09.01.2024 перед стадією дослідження доказів.

У судовому засіданні 09.01.2024 оголошено перерву до 13.02.2024 для продовження дослідження доказів.

Відповідачем 13.02.2024 (вх. №11545) подано клопотання про перенесення судового засідання, у зв`язку з чим судове засідання, призначене на 13.02.2024, відкладено до 19.03.2024.

У судовому засіданні 19.03.2024 оголошено перерву до 11.04.2024.

Суд, заслухавши сторін та з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 проходив службу в поліції у взводі №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП у званні капрала поліції.

На ім`я заступника начальника управління начальника ВМАЗ УПП у Львівській області ДПП капітана поліції Струка Володимира 08.05.2023 за вх. №8213вн/41/12/02-2023 надійшов рапорт командира батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_4 , яким він доповів про звернення до нього 07.05.2023 з рапортом командира роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_5 про відсутність на шикуванні та інструктажі капрала поліції ОСОБА_1 .

Як вказано у рапорті ОСОБА_4 , згодом поблизу контрольно-пропускного пункту (далі - КПП) при вході на територію УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 побачив капрала поліції ОСОБА_1 та звернувся до нього з метою встановлення причини відсутності останнього на шикуванні та інструктажі. Останній в розмову вступав неохоче, спілкування уникав. Під час спілкування у капрала поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідала обстановці. Останньому запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу Drager Alcotest або ж пройти такий огляд у медичному закладі. Капрал поліції ОСОБА_1 погодився пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням алкотестеру.

Капрал поліції ОСОБА_1 у приміщенні кабінету №2 будівлі УПП у Львівській області ДПП, за участі капітана поліції ОСОБА_4 , капітана поліції ОСОБА_6 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 та капітана поліції ОСОБА_5 о 07:36 год. 07.05.2023 пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest 6820, прилад АRНЕ-0202. Результат такого огляду позитивний 0,31 проміле (тест № 1524). З результатами огляду Назар ОСОБА_1 ознайомлений під підпис.

Дана подія зафіксована на портативний відеореєстратор №471479.

До вказано рапорту капітаном поліції ОСОБА_4 долучено тест огляду на стан алкогольного сп`яніння №1524.

08.05.2023 в УПП у Львівській області ДПП за вих. № 8213вн/41/12/-2023 зареєстровано акт про перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 07.05.2023 та за вих. № 8214н/41/12/- 2023 - акт про недопущення до виконання службових обов`язків у зв`язку з перебуванням на службі у стані алкогольного сп`яніння поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 07.05.2023.

Вказані обставини зумовили складення 08.05.2023 начальником УПП у Львівській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_8 доповідної записки №41344 про факт перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння працівника УПП у Львівській області ДПП та призначення службового розслідування.

Наказом від 08.05.2023 №945 призначено службове розслідування у формі письмового провадження, утворено дисциплінарну комісію та відсторонено від виконання службових обов`язків капрала поліції ОСОБА_1 .

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією 06.06.2023 складено висновок службового розслідування, призначеного за фактом перебування 07.05.2023 поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до вказаного висновку, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 6, 14 частини третьої статті 1, частин першої та другої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 № 1179, статей 38, 42 Закону України «Про запобігання корупції», підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 № 1705, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, рекомендовано застосувати до поліцейського взводу №і 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На підставі висновку службового розслідування від 06.06.2023 видано наказ «Про застосування до працівника УПП у Львівській області ДПП дисциплінарного стягнення» від 16.06.2023 №332, яким до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом «По особовому складу» від 28.06.2023 №793о/с капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 управління патрульної поліції у Львівській області відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції.

Не погоджуючись з наказами від 16.06.2023 №332 та від 28.06.2023 №793о/с, позивач звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктами 2-4 Розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 8 Розділу V Порядку №893 за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 14 Розділу V Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання .

Статтею 17 Дисциплінарного статуту передбачено відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), яке згідно до частини першої є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду (частина 1 статті 17).

Частиною 4 статті 17 Дисциплінарного статуту передбачено, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) без видання письмового наказу керівника допускається у разі появи на роботі у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та відмови поліцейського від проходження в установленому порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або на вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

На період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби (частина 7 статті 17).

Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування (частина 8 статті 17).

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до статті 29 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Частинами першою та другою статті 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейського (далі Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідну до пунктів 4 та 5 розділу І вказаних Правил під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Згідно з абзацом 7 пункту 2 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни і правил поведінки поліцейського, які полягають у перебуванні поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 07.05.2023 на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Перебування ОСОБА_1 07.05.2023 на службі у стані алкогольного сп`яніння підтверджується позитивними результатами тесту №1524 газоаналізатора Drager Alcotest 6820, прилад ARHE-0202 від 07.05.2023 станом на 07:36, відповідно до якого вміст алкоголю становить 0,31% проміле. Позивач ознайомлений з результатами тесту, що підтверджується його власноручним підписом.

ОСОБА_1 заперечив вживання спиртних напоїв і перебування 07.05.2023 у стані алкогольного сп`яніння, пояснюючи причину позитивного тесту на стан алкогольного сп`яніння вживання ним настоянки глоду на спирту у зв`язку із різким підняттям артеріального тиску, проблеми з яким у нього наявні протягом останніх років.

Такі доводи позивача не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами: матеріали справи не містять медичних висновків чи заключень лікарів про наявність у позивача гіпертонічної хвороби або інших захворювань, при яких показано вживання саме настоянки глоду на спирту, а не будь-якого іншого препарату.

За наявності на фармацевтичному ринку у вільному продажу великого вибору медичних препаратів для зниження тиску у таблетках, позивач, перебуваючи на службі при виконанні обов`язків, обрав препарат на спирту, не усвідомлюючи наслідків такого вибору.

Натомість, відповідно до наявних у матеріалах службового розслідування пояснень фельдшера ОСОБА_9 , котра здійснювала медичний огляд ОСОБА_1 07.05.2023, який включав вимірювання артеріального тиску та пульсу та які були в нормі, від поліцейського не надходило скарг на погане самопочуття.

Ураховуючи викладене, суд критично оцінює такі пояснення позивача щодо причин, які зумовили позитивний результат тесту газоаналізатора Drager Alcotest.

Позивач, заперечуючи перебування на службі 07.05.2023 в стані алкогольного сп`яніння, посилається на токсикологічне дослідження № 2285, відповідно до якого: «кров 0 г/л % етанолу».

Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що долучене ОСОБА_1 до заздалегідь підготовлених власних письмових пояснень від 16.05.2023 токсикологічне дослідження № 2285 було предметом вивчення дисциплінарною комісією, за наслідками якого остання дійшла висновку про невідповідність такого вимогам Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженої заступником Міністра охорони здоров`я СРСР № 06-14/33-14 від 01.08.1988.

Зокрема, направлення на токсикологічне дослідження від 07.05.2023 та результат токсикологічного дослідження № 2285 не містять інформації про особистий документ особи, у відповідності до якого особу установлено під час відбору біологічного матеріалу та дослідження такого, а також передбаченої Тимчасовою інструкцією інформації щодо стану, в якому 07.05.2023 перебував ОСОБА_1 , тому дисциплінарна комісія не може підтвердити, що 08.05.2023 у діагностично-лабораторному відділенні ВНМД КНП 1 ТМО досліджувався саме біологічний матеріал (кров) капрала поліції ОСОБА_1 , забір якого здійснено 07.05.2023.

Суд погоджується з таким висновком дисциплінарної комісії, оскільки такий ґрунтується на детальному вивчені та аналізі токсикологічного дослідження № 2285 і відповідає фактичним обставинам.

За відсутності відомостей про документ, на підставі якого було встановлено особу, у якої здійснювався відбір біологічного матеріалу на дослідження, токсикологічне дослідження № 2285 не спростовує факту перебування позивача 07.05.2023 у стані алкогольного сп`яніння, встановленого результатами тесту №1524 газоаналізатора Drager Alcotest 6820, прилад ARHE-0202.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем порядку медичного огляду його на стан сп`яніння з допомогою газоаналізатора Drager Alcotest 6820, суд зазначає таке.

Пленум Верховного Суду України у пункті 25 постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.1992 роз`яснив, що нетверезий стан, наркотичне або токсичне сп`яніння можуть підтверджуватися як медичним висновком, так і іншими видами доказів, яким суд має дати відповідну оцінку.

Верховний Суд, дотримуючись таких рекомендацій, у постанові від 04.10.2018 у справі №806/2272/16, вказав: «… відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» при розгляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом».

Судом з даних сервісної книжки Drager Alcotest 6820, серійний номер приладу ARHE-0202, встановлено, що даний технічний прилад являється газоаналізатором для контролю вмісту алкоголю у видихуваному повітрі. Використання газоаналізатора Drager Alcotest 6820, серійний номер приладу ARHE-0202 є можливим при дотриманні умов експлуатації, технічного обслуговування, калібрування та повірки.

Наявні у матеріалах справи належні та допустимі докази підтверджують справність спеціального технічного приладу Drager Alcotest 6820 ARHE-0202 станом на 07.05.2023, тому позитивні результати тесту №1524 жодних сумнівів у достовірності не викликають.

Позивач ОСОБА_1 добровільно погодився пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального приладу Drager Alcotest 6820, самостійно привів прилад у робочий стан, продув без зусиль з першого разу, озвучив результат, поставив власноручний підпис на чеку, своєї незгоди щодо отриманого результату не висловлював.

Вказані обставини судом встановлено з відеозаписів з портативних відео реєстраторів № 471173 та № 471479 під час дослідження відео-доказів.

Перебування позивача 07.05.2023 під час служби у стані алкогольного сп`яніння підтверджується також актом про перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 07.05.2023 та актом про недопущення до виконання службових обов`язків у зв`язку з перебуванням на службі у стані алкогольного сп`яніння поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 07.05.2023, зареєстрованими 08.05.2023 в УПП у Львівській області ДПП за вих. № 8213вн/41/12/-2023 та за вих. № 8214н/41/12/- 2023 відповідно.

З наданих у ході службового розслідування пояснень капітана поліції ОСОБА_4 , капітана поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 та лейтенанта поліції ОСОБА_10 слідує, що всі вони вбачали у капрала поліції ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння: різкий запах алкоголю з порожнини рота, зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці, виражене тремтіння пальців рук. Капрал поліції ОСОБА_1 помітно хвилювався, діалог вів неохоче.

Даючи оцінку вказаним доказам в сукупності, суд приходить до висновку про їхню логічність та узгодженість, що дає підстави стверджувати що такі докази підтверджують перебування ОСОБА_1 07.05.2023 на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Щодо доводів позивача про порушення порядку проведення службового розслідування, зокрема початку проведення такого за відсутності відповідного наказу, то такі не знайшли свого підтвердженні в ході розгляду справи.

Як вже зазначалося вище, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктами 2-4 Розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування.

Відповідачем 08.05.2023 було видано наказ №945 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків».

Отже, службового розслідування у відповідності до пункту 2 Розділу V Порядку №893 розпочинається з 08.05.2023.

Наказ ДПП від 08.05.2023 №945 надійшов на адресу УПП у Львівській області ДПП 15.05.2023 за вх. №133НзДПП, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією журналу обліку наказів (інв.№3064 розпочато 02.01.2023).

Доводи позивача про те, що його не ознайомлено з наказом від 08.05.2023 №945 не відповідають дійсності, оскільки відповідно до запису з портативного відеореєстратора №471987 16.05.2023 під час перебування ОСОБА_1 в приміщенні кабінету №12 УПП у Львівській області і наданні пояснень членом дисциплінарної комісії позивачу надано зазначений наказ для ознайомлення, роз`яснено порядок дій щодо отримання копії такого наказу, і позивач фактично з таким був ознайомлений.

Позивач підтвердив ознайомлення з наказом від 08.05.2023 №945 16.05.2023, давши стверджувальну відповідь на питання головуючого в судовому засіданні 11.04.2024.

Сукупність досліджених судом доказів свідчить про те, що встановлення працівниками УПП у Львівській області факту перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння на службі 07.05.2023, відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) та проведення службового розслідування відбувалося у відповідності до вимог чинного законодавства.

Вказане зумовлює висновок суду про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає в порушенні службової дисципліни, однією із складових якої є перебування у стані алкогольного сп`яніння, що є несумісним з проходженням служби в поліції та суперечить змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських та вимог Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII.

Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку полягає у тому, він, будучи працівником правоохоронного органу, володіючи нормами законодавства, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, свідомо заступив на службу у стані алкогольного сп`яніння.

Усвідомлюючи свій стан, позивач не врахував негативний вплив спиртних напоїв на поведінку, не передбачив можливих негативних наслідків перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння, не вжив заходів та негайно не поінформував безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнюють виконання ним основних повноважень поліції та належне виконання посадових обов`язків поліцейського, чим створив загрозу громадянам і колегам та знехтував нормами законодавства, що регламентують діяльність поліції.

Окрім цього, позивач з метою приховати стан алкогольного сп`яніння та уникнути відповідальності за вчинене ним правопорушення, не прибув на шикування та інструктаж, який проводив командир роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 підпорядкованому особового складу.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, які передбачені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносин.

Відповідно до вимог підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 № 1705, з якою під підпис 07.03.2023 ознайомлений позивач, поліцейський поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватись повноважень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; виконувати інші обов`язки поліцейського відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі № 480/4079/18.

У постановах Верховного Суду, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20, від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 26.06.2022 у справі №2240/2329/18 від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 зазначено, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновку службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Висновок службового розслідування від 08.06.2023 в сукупності з іншими належними та допустимим письмовими та відео-доказами спростовує доводи позивача та його представника про відсутність достатніх та належних доказів порушення ОСОБА_1 службової дисципліни.

Щодо інших доводів позивача, суд виходить із пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

З огляду на встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи, ОСОБА_1 правомірно звільнено зі служби в поліції, у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку, тому відсутні підстави для скасування спірних наказів та поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування оскаржуваних наказів, які визнані судом правомірним, то в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем вказані вимоги щодо доказування правомірності спірних наказів виконано.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи спірні накази відповідача на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, суд вважає, що такі накази прийняті відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, з урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та неупереджено.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, тому в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» і такий фактично не сплачувався, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до частини п`ятої статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ), з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління патрульної поліції у Львівській області (вул. Перфецького, 19, м. Львів, 79039) про визнання протиправним, скасування наказу та поновлення на посаді, - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 19 квітня 2024 року.

Суддя О. П. Хома