Справа № 280/9850/23
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

15 квітня 2024 року (11:07)Справа № 280/9850/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Калашник Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Черченко К.Ю.,

представників: позивача Лісовської О.С., відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині,

ВСТАНОВИВ:

23.11.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 11.08.2023 №9 в частині нарахованих штрафних санкцій у розмірі 2 111 319,26 грн.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві позивач зазначає, що відносно позивача проведено перевірку, якою встановлено проведення розрахункових операцій без застосування РРО та без роздрукування відповідних розрахункових документів встановленого зразка на загальну суму 1407546,17 грн. РРО ф.н. скасовано з реєстрації 04.05.2022. У період з 04.05.2022 по 15.05.2022 проводились розрахункові операції на перевіряємій АЗС в готівковій та безготівковій формі на суму 1389029,37 грн. Також встановлено проведення розрахункових операцій без роздрукування розрахункових документів встановленого зразка при продажу підакцизних товарів (в чеках відсутні обов`язкове реквізитне числове значення марок акцизного податку на загальну суму 18516,80 грн. За наслідками проведеної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.08.2023 №909, яким застосовано до TOB «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» штрафні (фінансові) санкції на загальну суму 2 116 419,26 грн. Позивач не погоджується із таким рішенням та зазначає, що контролюючий орган за місцем реєстрації РРО у випадках, передбачених підпунктами 2, 3 пункту 1 цієї глави, попереджає суб`єкта господарювання за місяць до настання терміну про необхідність проведення процедури скасування реєстрації РРО. Скасування реєстрації РРО проводиться контролюючим органом не пізніше двох робочих днів з дня настання терміну виведення з експлуатації РРО. Проте, податковий орган не попередив позивача про необхідність проведення процедури скасування реєстрації РРО ф.н. , чим порушили норми чинного законодавства. Вказане порушення з боку контролюючого органу спричинило експлуатацію РРО після закінчення строку експлуатації. Тим паче, що вказані дії з боку платника відбувались в умовах дії воєнного стану, в той час як більшість працівників виїхали на більш безпечні території та були відпущені у відпустки без збереження заробітної платні. Фізично прослідкувати закінчення строку експлуатації РРО у єдиного працівника адміністративного апарату не було можливості. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 28.11.2023 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

15.12.2023 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 56009), в якому представник відповідача позовні вимоги не визнає, зокрема зазначає, під час перевірки позивач встановлено порушення, а саме, не проведення розрахункових операцій через зареєстрований фіскальним сервером контролюючого органу програмний реєстратор розрахункових операцій без створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій; не надання особі, яка отримує або повертає товар, розрахункових документів встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створених в паперовій та/або електронній формі; проведення розрахункових операцій через ПРРО без програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизного товару. Так, позивачем проводились розрахункові операції без роздрукування відповідного розрахункового документу встановленої форми на загальну суму 18 516,80 грн., в яких відсутній обов`язкові реквізити - «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої». Також, позивачем використовувався РРО, який був скасований (знятий з реєстрації) - 04.05.2022. Також, контролюючим органом було встановлено, що позивачем 17.08.2022 проведено через РРО фіскальний чек № на операцію з продажу пива «Голден Касл» 0,5 л. вартістю 35,0 грн. без програмування коду згідно з УКТ ЗЕД для підакцизної групи товарів, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону №265/95. Зазначає, що позивачем оскаржується податкове повідомлення-рішення лише в частині застосування до нього фінансової санкції за проведено розрахункових операцій через не належним чином зареєстрований РРО, в період з 04.05.2022 по 15.06.2022, на загальну суму 1 389 029,37 грн., у розмірі 2 116 419,26 грн. (150% вартості проданих з порушення товарів - 1389029,37 х 150% = 2 116 419,26 грн.). Як зазначено в акті перевірки, що не заперечується позивачем, що ним дійсно використовувався у діяльності не зареєстрований РРО, реєстрація якого скасована з 04.05.2023, в період з 04.05.2022 по 15.06.2022, на загальну суму 1 389 029,37 грн., що є протиправним. При цьому позивач і не заперечує проти розрахунку фінансової санкції за це порушення. Він лише вважає, що оскільки проводив через незареєстрований РРО розрахункові операції, то до нього не може бути застосована ці фінансова санкція, що спростовується наведеними вище нормами податкового законодавства. Вказує, що у контролюючого органу були відсутні підстави для незастосування до позивача фінансових санкцій за виявлене під час проведення фактичної перевірки порушення. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечила та надала пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву.

Враховуючи норми ч.3 ст.243 КАС України, у судовому засіданні 15.04.2024 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Сторони під час розгляду справи у судовому засіданні повідомили, що ними надано всі необхідні документи для вирішення спору по суті.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, судом встановлено наступне.

Відповідно до наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 22.06.2023 №3007-п, направлень від 22.06.2022 №3948, №3949 посадовими особами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області проведено фактичну перевірку АЗС за адресою: Дніпропетровська область, Синельніковський район, с. Калиновське, вул.Калинова, буд.101, в якому здійснює діяльність ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» ().

За результатами проведеної перевірки складений Акт від 03.07.2023 №2451/04-36-07-08-РРО-42478443.

В ході проведення перевірки встановлені та у Акті зафіксовані порушення позивачем:

п. 1, 2, 11 ст. 3 розд. ІІ Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями) в частині:

не проведення розрахункових операцій через зареєстрований фіскальним сервером контролюючого органу програмний реєстратор розрахункових операцій без створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій;

не надання особі, яка отримує або повертає товар, розрахункових документів встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створених в паперовій та/або електронній формі;

проведення розрахункових операцій через РРО без програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизного товару;

п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями) в частині ненадання під час перевірки в повному обсязі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

За наслідками проведеної перевірки, на підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.08.2023 № 9, відповідно до якого до позивача застосовано штрафні санкції у розмірі 2 116 419,26 грн.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням в частині штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 2 111 319,26 грн., позивач в порядку адміністративного оскарження подав скаргу до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 07.11.2023, скарга позивача залишена без задоволення, а ППР без змін.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням №9 від 11.08.2023 у відповідній частині, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Суд зауважує, що позивачем податкове повідомлення-рішення №9 від 11.08.2023 оскаржується лише в частині застосування фінансової санкції за проведення розрахункових операцій через не належним чином зареєстрований РРО, у період з 04.05.2022 по 15.06.2022, на загальну суму 1 389 029,37 грн., у розмірі 2 111 319,26 грн. (150% вартості проданих з порушення товарів).

Суд, всебічно та повно встановивши обставини справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР).

Згідно із пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок..

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 №547, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за №918/29048 затверджено Порядок реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), який розроблено відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (далі - Закон), Податкового кодексу України, Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375, Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 року № 236 (далі Порядок 547).

У пункті 1 Порядку №547 зазначено, що цей Порядок поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (далі - РРО) для здійснення розрахункових операцій в готівковій та/або безготівковій формі.

Дія цього Порядку не поширюється на РРО, що застосовуються для реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Згідно із пунктом 1 розділу 4 Порядку №547, реєстрація РРО діє до дати скасування реєстрації РРО, що відбувається у випадках, коли, зокрема, закінчилися визначені законодавством строки експлуатації РРО.

Відповідно до пункту 4 розділу 4 Порядку №547, посадова особа контролюючого органу протягом п`яти календарних днів з дня отримання заяви про скасування реєстрації та реєстраційного посвідчення за наявності довідки про опломбування з відміткою про розпломбування РРО, надісланої ЦСО до контролюючого органу за місцем реєстрації РРО, або у разі прийняття рішення контролюючого органу про скасування реєстрації РРО проводить скасування реєстрації РРО шляхом внесення реєстраційного запису до інформаційно-телекомунікаційній системи ДПС та надає (надсилає) суб`єкту господарювання довідку про скасування реєстрації, що засвідчує скасування реєстрації РРО.

У разі якщо скасування реєстрації РРО було здійснено за рішенням контролюючого органу, примірник довідки про скасування реєстрації направляється до ЦСО, яким проводилося технічне обслуговування РРО, засобами телекомунікацій в електронній формі з дотриманням вимог законів у сфері електронного документообігу та використання електронних документів із зазначенням обов`язкових реквізитів електронних документів. Примірник довідки про скасування реєстрації РРО розміщується в Електронному кабінеті.

Відповідно до пункту 5 Порядку №547, контролюючий орган за місцем реєстрації РРО не пізніше одного місяця з дня виникнення підстав для скасування реєстрації РРО, визначених у підпунктах 4 - 10, 13 пункту 1 цієї глави, приймає рішення про скасування реєстрації РРО у разі, якщо суб`єктом господарювання не подано заяву про скасування реєстрації та такі підстави залишилися актуальними.

Пунктами 6, 7 розділу 4 Порядку №547 встановлено, що контролюючий орган за місцем реєстрації РРО у випадках, передбачених підпунктами 2, 3 пункту 1 цієї глави, попереджає суб`єкта господарювання за місяць до настання терміну про необхідність проведення процедури скасування реєстрації РРО.

Скасування реєстрації РРО проводиться контролюючим органом не пізніше двох робочих днів з дня настання терміну виведення з експлуатації РРО.

Документи, визначені у цій главі, можуть бути подані та отримані відповідальною особою суб`єкта господарювання або самим суб`єктом господарювання - фізичною особою - підприємцем, а також через уповноважену особу за наявності документа, що посвідчує особу такого представника, та належним чином оформленої довіреності на проведення скасування реєстрації РРО.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що контролюючий орган протягом п`яти календарних днів з дня прийняття рішення про скасування реєстрації РРО надає суб`єкту господарювання довідку про скасування реєстрації, що засвідчує скасування реєстрації РРО. При цьому, у разі якщо скасування реєстрації РРО було здійснено за рішенням контролюючого органу, копія довідки про скасування реєстрації направляється ЦСО, яким проводилося технічне обслуговування РРО. В той же час, контролюючий орган за місцем реєстрації РРО у випадках, передбачених підпунктами 2, 3 пункту 1 цієї глави, попереджає суб`єкта господарювання за місяць до настання терміну про необхідність проведення процедури скасування реєстрації РРО.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що ГУ ДПС у Запорізькій області прийнято рішення №124/08-01-12-01 від 04.05.2022 про скасування реєстрації реєстратора розрахункових операцій (фіскальний номер ) у зв`язку із закінченням визначеного законодавством строку експлуатації РРО.

Відповідачем сформовано довідку №17778 від 04.05.2022.

Представник відповідача зазначив, що примірник довідки про скасування реєстрації РРО був розміщений в Електронному кабінеті позивача.

Представник позивача зауважила, що станом на травень 2022 року Електронний кабінет працював із перебоями, а тому позивачем не був обізнаний про скасування реєстрації РРО.

Суд критично оцінює такі доводи представника позивача та зазначає, що податковим органом виконані вимоги Порядку №547.

Отже, на переконання суду твердження позивача про те, що він був необізнаний щодо здійснення своєї діяльності без зареєстрованого РРО є безпідставними.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено факт використання позивачем у своїй діяльності, у період з 04.05.2022 по 15.06.2022, РРО, реєстрація якого скасована.

Посилання представника позивача на той факт, що пристрій РРО, який використовувався після скасування реєстрації, був неушкоджений, опломбований та працював коректно, судом до уваги не приймаються, оскільки не впливають на виявлене порушення.

Таким чином, беручи до уваги наведене у своїй сукупності суд приходить до висновку про правомірність тверджень відповідача про порушення позивачем пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, і як наслідок правомірність застосування штрафу згідно положень пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Щодо інших посилань учасників справи, суд зазначає, що вони не впливають на правильність вирішення спору по суті.

У рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява №30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» (69065, м.Запоріжжя, вул.Рельєфна, буд.1-А, кім. 1; ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині, - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 18.04.2024.

Суддя Ю.В. Калашник