Справа № 480/9092/23
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2024-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 р. Справа № 480/9092/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 05.01.2024 (суддя І інстанції: С.В. Воловик) по справі № 480/9092/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просив:

- визнати протиправним та скасувати накази:

№ 781 від 11.07.2023 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції;

№ 394 о/с від 02.10.2023 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами управління карного розшуку ГУ НП в Сумській області з 03.10.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу із розрахунку 1 128, 85 грн. за період з 03.10.2023 по день ухвалення рішення судом.

В обґрунтування позову зазначив, що накази про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення з посади винесені з порушенням встановленого порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, дисциплінарне провадження здійснено упереджено та однобоко.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 05.01.2024 в задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, не доведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, не відповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просив рішення суду скасувати та прийняти нове про задоволення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не з`ясовано підстав проведення службового розслідування; дотримання процедури та порядку його проведення; а також застосування найсуворішого покарання .

Посилається на порушення відповідачем Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зокрема призначення службового розслідування (01.07.2023) раніше, ніж дати отримання інформації про факти порушень (03.07.2023), відсутність посилань в наказі на будь які джерела надходження інформації, що свідчить про безпідставність ініціювання службового розслідування 01.07.2023.

Також вказує на не надання судом оцінки не врахуванню дисциплінарною комісією під час службового розслідування обставин, що пом`якшують відповідальність, зокрема характеристики ОСОБА_1 , в якій зазначено, що він має бездоганну попередню поведінку, є сумлінним та дисциплінованим співробітником, керує діяльністю відділу розкриття злочинів проти власності, вболіває за результати своєї праці, розпочату роботу завжди доводить до завершення, вживає заходи щодо вдосконалення, працює не рахуючись з особистим часом, працелюбний, порушень дисципліни та законності не допускав, має державні нагороди.

Суд також безпідставно взяв до уваги пояснення інспекторів взводу № 1 роти № 1 БУПП ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є явно зацікавленими особами щодо притягнення позивача до відповідальності, з огляду на ту обставину, що відносно ОСОБА_1 складено два протоколи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП щодо одних і тих же подій: 19.07.2023 протокол серії ААД № 264135, а 24.07.2023 протокол серії ААД № 264137, що вже само по собі є незаконним.

Отже, вважає, що звільнення відбулося з порушенням вимог законодавства, а тому наявні підстави для скасування прийнятих відповідачем наказів та поновлення позивача на посаді.

Головне управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач) подало відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що з 22.11.2018 ОСОБА_1 проходив службу на посаді начальника відділу розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами управління карного розшуку ГУ НП в Сумській області.

01.07.2023 року о 03:00 ГУ НП в Сумській області отримано рапорт інспектора-чергового ГУ НП в Сумській області Родіна А.І., зареєстрований за №458 від 01.07.2023 про те, що 01.07.2023 о 02:57 за адресою: район м.Суми, вул. Герасима Кондратьєва буд. 23 з УГІ надійшла інформація про документування факту керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння поліцейським УКР ГУНП в Сумській області. (а.с.132)

01.07.2023 Наказом ГУНП в Сумській області № 556 призначено службове розслідування з посиланням на надходження до ГУНП інформації про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських УКР ГУНП, що призвели до можливих документувань факту керування начальником відділу розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами УКР ГУНП майором поліції ОСОБА_1 транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння. (а.с. 128)

Під час службового розслідування відповідачем опитано зокрема, позивача, лейтенанта поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , майора поліції ОСОБА_4 , капітана поліції ОСОБА_5 ,(а.с. 138-152) досліджено висновок КНП СОР Обласний клінічний медичний центр соціально небезпечних захворювань (а.с. 153), протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 264137 від 24.07.2023 (а.с. 193), записи з бодікамер поліцейських та відеореєстратора, встановленого у службовому автомобілі (а.с. 207).

За результатами службового розслідування, 10.07.2023 складений висновок про порушення позивачем вимог пункту 1 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України Про Національну поліцію, частини 1, пунктів 2, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації начальника обласної військової адміністрації Володимира Артюха № 205-ОД від 25.05.2023, підпунктів 2.1, 2.2, 2.11 пункту 2 та підпункту 3.4 пункту 3 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023, пункту 2.53 розділу ІІ посадових обов`язків та рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції. (а.с. 112-127)

Висновком встановлено, що 30.06.2023 близько 23 год. 39 хв. поблизу будинку № 38 по вул. Харківській в місті Суми нарядом Управління патрульної поліції в Сумській області було зупинено службовий автомобіль Toyota Prius, номерний знак на білому фоні НОМЕР_1 (на синьому фоні 191220) під керуванням ОСОБА_1 . Враховуючи виявлення під час спілкування з позивачем ознак алкогольного сп`яніння, а саме: запаху алкоголю з порожнини рота, порушення мови та координації рухів, у КНП СОР Обласний клінічний медичний центр соціально небезпечних захворювань проведено медичний огляд, за результатами якого встановлено перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння.

Пунктом 1 наказу ГУ НП в Сумській області №781 від 11.07.2023 за скоєння дисциплінарного проступку застосовано до майора поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції ( а.с. 25-26).

В наказі зазначено про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» частини 1, пункту 2, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337 - VIII «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації начальника обласної військової адміністрації Володимира Артюха від 25.05.2023 №205-ОД «Про запровадження комендантської години», зі змінами, внесеними його розпорядженням від 07.06.2023 № 227-ОД підпунктів 2.1, 2.2, 2.11 пункту 2 та підпункту 3.4 пункту 3 наказу ГУНП від 15.06.2023 №500 «Про додаткові заходи шодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області, пункту 2.53 розділу 2 посадових обов`язків, а саме скоєння проступку, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, а також у частині обов`язку бути прикладом у дотриманні громадського порядку та беззаперечному дотримані законодавства, зокрема, що виразилось у керуванні ним 30.06.2023 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння в період дії комендантської години, вчинені дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, підриває авторитет поліції, демонструють неповагу честі і гідності інших поліцейських.

Майора поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) наказом ГУНП в Сумській області від 02.10.2023 №394о/с (а.с. 224).

Позивач вважаючи накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також про звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт вчинення дисциплінарного проступку є доведеним, накази відповідачем прийняті у порядку та спосіб, встановлені чинним законодавством.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За змістом ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ст.64 Закону № 580-УІІІ особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Частинами 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно з ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно п.п.2,6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (пункт 1 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту).

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділі V Дисциплінарного статуту.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до абзацу четвертого частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Судом встановлено, що 01.07.2022 до ГУ НП надійшла інформація про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських УКР ГУНП, що призвели до можливих документувань факту керування начальником відділу розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами УКР ГУНП майором поліції ОСОБА_1 транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння.

З метою проведення службового розслідування за указаним фактом, керуючись вимогами статей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області прийнято наказ від 01.07.2023 № 556 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування щодо порушення службової дисципліни, допущеного начальником відділу розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами управління карного розшуку Головного управління Національної поліції у Сумській області майором поліції ОСОБА_1 , яким встановлено, керування ним 30.06.2023 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння в період дії комендантської години, вчинені дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, підриває авторитет поліції, демонструють неповагу честі і гідності інших поліцейських.

Огляд на стан сп`яніння проводився в Комунальному некомерційному підприємстві «Обласний клінічний медичний центр соціально небезпечних захворювань» за допомогою приладу «Алкотест Драгер 6820». За результатами проведеного огляду встановлено, що ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння (огляд проведено 01.07.2022 о 01:10 год)

З приводу допущеного порушення службової дисципліни майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що 30.06.2023 повертаючись з роботи о 23.00 , побачив автомобіль УПП, на їх вимогу зупинився, надав документи , в процесі розмови у поліцейських виникла підозра про вживання ним алкогольних напоїв. Він алкогольних напоїв не вживав, погодився пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою Драгера та оскільки запропонована трубка Драгера була розпакована, він запропоновував пройти огляд в медичному закладі. В медичному закладі він пройшов огляд на стан сп`яніння, за результатами Драгера у нього було виявлено стан алкогольного сп`яніння , показник не пам`ятає .

У висновку службового розслідування зазначено, що порушення службової дисципліни, допущенні майором ОСОБА_1 підтверджуються матеріалами службового розслідування, а саме: висновком КНП «Обласний клінічний медичний центр соціально небезпечних захворювань», поясненнями позивача, поясненнями інспектора взводу № 1 роти 1 батальйону УПП лейтенанта поліції Чайка В.Г., старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та відеозаписами з портативного відеореєстратора.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення, дисциплінарна комісія врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби та прийшла до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявне порушення службової дисципліни.

Доводи апеляційної скарги щодо призначення службового розслідування раніше дати отримання інформації про можливі порушення позивача, колегія суддів вважає помилковими, оскільки наказ ГУНП в Сумській області № 556 від 01.07.2023 р. містить посилання на інформацію, а не на лист начальника Департаменту ВБ СУ Максима Бондаренка від 03.07.2023.

Крім того, на адресу начальника ГУ НП в Сумській області надійшов електронний рапорт ЄО №458 від 01.07.2023 р, про наявність інформації щодо документування факту керування транспортним засобом в стані сп`яніння поліцейським УКР ГУНП в Сумській області 01.07.2023. (а.с.132)

Доводи апеляційної скарги щодо застосування до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та неврахування дисциплінарною комісією обставин, що пом`якшують відповідальність, є помилковими, оскільки з висновку службового розслідування вбачається, що відповідачем під час визначення виду стягнень враховано характер проступку, особу порушника, ступінь вини, попередню поведінку поліцейського, ставлення до служби.

До того ж, питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями ч.2 ст.2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням, про що у своїй постанові також зазначає Верховний Суд від 10.09.2020 у справі №360/4790/19.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17.07.2022 у справі № 460/5545/20, від 07.03.2019 в справі №819/736/18, від 19.05.2022 в справі №480/4079/18.

Колегія суддів звертає увагу, що зі змісту присяги поліцейського, яку склав позивач, при вступі на службу в поліції, вбачається що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й в повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вказані висновки висловлені Верховним Судом, зокрема, у постанові від 31.05.2023 у справі № 600/1542/22-а.

Зі змісту присяги вбачається, що її зміст поєднує в собі правові та моральні соціальні норми, які дотримані позивачем не були.

Чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поліцейський зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції, або підривають авторитет поліції

Доводи апелянта щодо не обґрунтування відповідачем підстав неможливості застосування до нього менш суворого дисциплінарного стягнення, ніж звільнення зі служби в поліції, враховуючи, що останній раніше не притягався до дисциплінарної відповідальності, є сумлінним та дисциплінованим співробітником, керує діяльністю відділу розкриття злочинів проти власності, вболіває за результати своєї праці, розпочату роботу завжди доводить до завершення, вживає заходи щодо вдосконалення, працює не рахуючись з особистим часом має державні нагороди, про які вже зазначалось вище колегія суддів відхиляє, оскільки застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що застосовуючи до позивача найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, а отже накази № 781 від 11.07.2023 та № 394 о/с від 02.10.2023 є правомірними та не підлягають скасуванню.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність його рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 05.01.2024 по справі № 480/9092/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді О.В. Присяжнюк С.П. Жигилій