Справа № 320/25511/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2024 року № 320/25511/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Пенсійного фонду України в м. Києві

третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Пенсійного фонду України щодо невиконання вимог абзацу першого пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів», а саме неповідомлення в одноденний строк після набрання чинності цією постановою Головному управлінню Пенсійного фонду України в м. Києві про необхідність підготовки списку на ОСОБА_1 , пенсія якого підлягає перерахунку, за формою згідно з додатком 1 до цієї постанови та подання такого списку у п`ятиденний строк Міністерству оборони України.

- зобов`язати Пенсійний фонд України відповідно до абзацу першого пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» повідомити Головному управлінню Пенсійного фонду України в м. Києві про необхідність підготовки списку на ОСОБА_1 , пенсія якого підлягає перерахунку, за формою згідно з додатком 1 до цієї постанови та подання такого списку у п`ятиденний строк Міністерству оборони України.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ.

Позивачем зауважено, що у зв`язку з набранням чинності 17.07.2021 постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №729 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704» у нього як особи, звільненої із розвідувальних органів, з 17.07.2021 виникло право на перерахунок пенсії з 01.08.2021. Крім того, 26.02.2022 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів», пунктом 1 якої постановлено перерахувати з 01.08.2021 пенсії, призначені за нормами Закону №2262-ХІІ, особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової служби) виходячи з визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» розміру грошового забезпечення за відповідними (прирівняними) посадами військовослужбовців. При цьому, пунктом 4 Постанови № 44 визначено порядок дій державних органів щодо проведення перерахунку пенсій та строки виконання, зокрема, постановлено Пенсійному фонду України в одноденний строк після набрання чинності цією постановою повідомити своїм головним управлінням в областях, м. Києві про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з додатком 1 і подання їх у п`ятиденний строк Міністерству оборони, Службі зовнішньої розвідки та Адміністрації Державної прикордонної служби.

Позивачем вказано, що 06.06.2023 він звернувся до відповідача із заявою щодо надання інформації про причини затягування термінів в частині виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України №144, за наслідками розгляду якої відповідачем листом від 14.06.2023 №2800-030203-8/32865 повідомлено про можливість проведення заходів щодо перерахунку пенсій відповідно до постанови №144 невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнного стану.

Позивач вважає таку бездіяльність Пенсійного фонду України протиправною і такою, що порушує його законні права та інтереси, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.08.2023 відкрито провадження в адміністративній справі №320/25511/23 та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що відповідно до пункту 4 Постанови №144 в одноденний строк після набрання нею чинності Пенсійний фонд України зобов`язано повідомити своїм головним управлінням в областях, м. Києві про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з додатком 1, і у п`ятиденний строк подати їх Міністерству оборони, Службі зовнішньої розвідки та Адміністрації Державної прикордонної служби. Разом з тим, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.11.2022 №757/2022 продовжено на 90 діб. У зв`язку з цим наказом Пенсійного фонду України від 24.02.2022 №32 здійснено переведення Пенсійного фонду України з мирного на воєнний стан.

Додатково звернуто увагу на лист Міністерства соціальної політики України від 25.03.2022 № 3065/0/2-22/54 до Кабінету Міністрів України, в якому зазначено, що реалізація механізму обміну інформацією про одержувачів пенсій, визначеного Постановою №144, в умовах війни може спричинити ризики доступу до персональних даних, що наражатиме на небезпеку осіб зазначеної категорії та членів їх сімей. З метою усунення таких ризиків Мінсоцполітики запропоновано забезпечити невідкладне проведення визначеного Постановою №144 перерахунку пенсій особам, звільненим з розвідувальних органів, після закінчення правового режиму воєнного стану в Україні.

Відповідач вказує, що зазначену позицію погоджено Кабінетом Міністрів України в листі Віце-прем`єр-міністра України Міністра з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 29.03.2022 № 8045/1/1-22.

Відтак, на думку відповідача, обов`язок повідомити головні управління про підстави для проведення перерахунку пенсій у пенсійного фонду України виникне лише після припинення дії воєнного стану.

Відповідачем вказано, що у зв`язку з військовою агресією РФ проти України механізм обміну інформацією про одержувачів пенсій, передбачений Постановою №144, в умовах введеного воєнного стану створює ризики щодо доступу до інформації (персональних даних) зазначених осіб, оскільки містить ідентифікуючу інформацію щодо них.

Згідно частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини першої, другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Судом встановлено, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в місті Києві та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону № 2262-XII.

Кабінетом Міністрів України 20.08.2017 прийнято Постанову №704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років. Пунктом 2 цієї постанови установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Крім того, 14.07.2021 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 729 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704», якою збільшено грошове забезпечення військовослужбовцям розвідувальних органів.

Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсі особам, звільненим із розвідувальних органів», пунктом 1 якої встановлено перерахувати з 01.08.2021 пенсії, призначені за нормами Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової служби) виходячи з визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» розміру грошового забезпечення за відповідними (прирівняними) посадами військовослужбовців з урахуванням посадового окладу, окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років у розмірах, установлених на дату набрання чинності Постановою № 729 за відповідною (прирівняною) посадою та відповідним військовим званням; надбавок за почесне звання "заслужений"/"народний", службу в умовах режимних обмежень та спортивні звання, доплат за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук)/доктора наук, вчене звання, інших щомісячних надбавок і доплат, що мають постійний характер і були фактично встановлені особі, у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на дату виникнення права на перерахунок пенсії; надбавки за особливості проходження служби, щомісячної премії, що мають постійний характер, у середніх розмірах виходячи із фактично виплачених сум за липень 2021 року починаючи з дати виникнення права на перерахунок пенсії (з розрахунку за місяць) за відповідною посадою (посадами) в тому державному органі, з якого особа звільнилася у зв`язку з виходом на пенсію.

У зв`язку з цим позивач звернувся до Пенсійного фонду України із заявою від 15.11.2022, в якому просив надати інформацію щодо вчасного виконання постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів», та направлення цих списків до розвідувальних органів.

Відповідачем листом від 16.12.2022 №32247-33900/Б-03/8-2800/22 повідомлено, що постановою №144 визначено, що для забезпечення проведення перерахунку пенсій особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовслужбовців строкової служби) Головним управлінням Пенсійного фонду України необхідно сформувати та надати уповноваженим органам силових структур списки осіб, пенсії яких підлягають перерахунку. У той же час передбачений вказаною постановою механізм обміну інформацією про одержувачів пенсій в умовах введеного указами Президента України воєнного стану створює ризики щодо доступу до інформації (персональних даних) військовослужбовців розвідувальних органів. З метою мінімізації та усунення заначених ризиків органами Пенсійного фонду України заходи щодо проведення перерахунку пенсій цим особам будуть здійснені невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнногостану.

Також судом встановлено, що 25.03.2022 Міністерство соціальної політики України направило до Кабінету Міністрів України лист №3065/0/2-22-54 «Про забезпечення перерахунку пенсі особам, звільненим із розвідувальних органів, передбаченого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144», в якому повідомлено про те, що з метою усунення ризиків Мінсоцполітики вважає за доцільне забезпечити невідкладне проведення, визначеного Постановою №144, перерахунку пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів, після закінчення правового режиму воєнного стану в Україні.

Листом Віце-прем`єр-міністра України Міністра з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 29.03.2022 № 8045/1/1-22 вказана пропозиція підтримана.

Листом від 06.04.2022 №2800-030203-1/12884 Пенсійний фонд України повідомив Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, що проведення перерахунку пенсій військовослужбовцям розвідувальних органів будуть здійснені невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнного стану.

Вважаючи бездіяльність Пенсійного фонду України щодо направлення повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, протиправною, позивач за захистом своїх прав та інтересів звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 9 Закону України від 20.12.1992 № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі - Закон №2011-XII) передбачено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Згідно з частиною другою вказаної статті Закону №2011-XII до складу грошового забезпечення входять:

- посадовий оклад, оклад за військовим званням;

- щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);

- одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до частини третьої статті 9 Закону №2011-ХІІ грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Як передбачено статтею 43 Закону № 2262-XII, який є спеціальним у питаннях регулювання правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процитована норма статті 43 Закону міститься в розділі V «Обчислення пенсії», тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій. При цьому під обчисленням слід розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру складових грошового забезпечення.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 826/3858/18.

За змістом частини першої, другої та четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Пунктом 2 Постанови №704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Частина вісімнадцята статті 43 Закону № 2262-ХІІ встановлює, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.

Відповідно до частини третьої статті 51 згаданого Закону перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Порядок № 45).

Пунктом 1 Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі державні органи).

Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Судом встановлено, що 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років.

01.01.2021 набули чинності положення частини третьої статті 42 Закону України від 17.09.2020 № 912-ІХ «Про розвідку» (далі - Закон №912-ІХ), якою передбачено, що посадові оклади співробітників розвідувальних органів встановлюються відповідно до розмірів посадових окладів, встановлених Кабінетом Міністрів України для відповідних посад державної служби та посад інших категорій працівників у центральних органах виконавчої влади зі спеціальним статусом, посад військовослужбовців Збройних Сил України із коефіцієнтом:

для співробітників кадрового складу 1,8;

для співробітників, які не належать до кадрового складу, 1,4.

Постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 729 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704», яка набрала чинності 17.07.2021 (далі - Постанова №729), внесено зміни до Постанови №704, зокрема, пункт 4 доповнено абзацами такого змісту:

«Установити, що посадові оклади військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової військової служби) встановлюються відповідно до розмірів посадових окладів, установлених цією постановою для відповідних посад військовослужбовців Збройних Сил (додаток 2), із коефіцієнтом:

для військовослужбовців кадрового складу 1,8;

для військовослужбовців, які не належать до кадрового складу, 1,4».

Таким чином, оскільки Постановою №729 збільшено посадові оклади відповідної категорії військовослужбовців (військовослужбовців розвідувальних органів), а також інші складові грошового забезпечення, що відповідно до статті 63 Закону №2262-ХІІ є підставою для перерахунку пенсії такої категорії військовослужбовців.

При цьому перерахунку пенсії має передувати отримання довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» (далі - Постанова №144) постановлено перерахувати з 01.08.2021 пенсії, призначені за нормами Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової служби) виходячи з визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" розміру грошового забезпечення за відповідними (прирівняними) посадами військовослужбовців з урахуванням: посадового окладу, окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років у розмірах, установлених на дату набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 р. № 729 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704" за відповідною (прирівняною) посадою та відповідним військовим званням; надбавок за почесне звання "заслужений"/"народний", службу в умовах режимних обмежень та спортивні звання, доплат за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук)/доктора наук, вчене звання, інших щомісячних надбавок і доплат, що мають постійний характер і були фактично встановлені особі, у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на дату виникнення права на перерахунок пенсії; надбавки за особливості проходження служби, щомісячної премії, що мають постійний характер, у середніх розмірах виходячи із фактично виплачених сум за липень 2021 р. починаючи з дати виникнення права на перерахунок пенсії (з розрахунку за місяць) за відповідною посадою (посадами) в тому державному органі, з якого особа звільнилася у зв`язку з виходом на пенсію.

Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, що скасовані чи такі, що не виплачувалися з дати виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), під час перерахунку пенсій не враховуються.

Таким чином, з 01.08.2021 у органів Пенсійного фонду України виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення та премії. Відтак позивач має право на отримання пенсії виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою №704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ та статті 9 Закону №2011-ХІІ.

Проте підставою для отримання належної довідки від уповноваженого органу для перерахунку пенсії позивача з 01.08.2021 є повідомлення Пенсійним фондом України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики, про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, та надсилання відповідної інформації Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі державні органи).

Судом встановлено, що у зв`язку зі збільшенням розміру грошового забезпечення військовослужбовців розвідувальних органів позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив надати інформацію щодо виконання пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» .

Листом від 14.06.2023 №2800-030203-8/32865 відповідач повідомив, що заходи щодо проведення перерахунку пенсій особам з числа військовослужбовців розвідувальних органів будуть здійсненні невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнного стану.

Разом з тим суд не бере до уваги посилання відповідача на те, що передбачений механізм обміну інформацією про одержувачів пенсій в умовах воєнного стану створює ризики щодо доступу до інформації (персональних даних) військовослужбовців розвідувальних органів, оскільки відповідачем не надано суду доказів на підтвердження внесення Кабінетом Міністрів України змін до Постанови №144 чи прийняття будь-яких інших нормативно-правових актів щодо відстрочення проведення перерахунку пенсій військовослужбовців розвідувальних органів невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнного стану.

Крім того, суд звертає увагу, що Закон України «Про правовий режим воєнного стану» не містить будь-яких обмежень щодо проведення перерахунку пенсій військовослужбовців розвідувальних органів та щодо використання інформації про таких осіб (персональних даних) під час дії воєнного стану.

Також суд враховує, що за змістом статті 11 Закону України від 02.10.1992 № 2657-ХІІ «Про інформацію» (далі Закон № 2657-ХІІ) інформація про фізичну особу (персональні дані) відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Відповідно до статті 20 Закону №2657-ХІІ за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом.

Будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом.

Згідно з частиною першою статті 21 Закону №2657-ХІІ інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація.

З аналізу Додатку №1 до Постанови № 144 «Список осіб із числа військовослужбовців розвідувальних органів, пенсії яких підлягають перерахунку» вбачається, що форма Списку не містить жодної конфіденційної інформації про фізичну особу в розумінні Закону України «Про інформацію». Так, форма Списку передбачає таку інформацію про особу із числа військовослужбовців розвідувальних органів, пенсії яких підлягають перерахунку: прізвище, ім`я, по батькові, дата звільнення із служби (смерті), військову звання, найменування посади на день звільнення зі служби (смерті) із зазначенням назви підрозділу та розмір грошового забезпечення, з якого обчислено пенсію, з урахуванням усіх його складових.

Суд не бере до уваги доводи відповідача щодо обмеження доступу до архівів документів, що містять персональні дані, оскільки жодних доказів на підтвердження прийняття Пенсійним фондом України підзаконних нормативно-правових актів або наказів, або розпоряджень, якими обмежено доступ пенсійним органам до архівів документів, що містять персональні дані пенсіонерів на період дії воєнного стану, суду не надано.

Крім того, суд зазначає, що постановою Правління Пенсійного фонду України від 03.03.2021 № 8-1, прийнятою відповідно до підпункту 2 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2020 № 1278 «Про запровадження експериментального проекту з реалізації функціоналів першої черги Єдиної інформаційної системи соціальної сфери», та пунктів 9, 10 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2014 № 280 (зі змінами), затверджено Порядок проведення експериментального проекту з реалізації функціоналів першої черги Єдиної інформаційної системи соціальної сфери.

Приписами вказаного Порядку передбачено, що в органах Пенсійного фонду запроваджена Централізована підсистема Інтегрованої комплексної інформаційної системи Пенсійного фонду України (ІКІС ПФУ) «Призначення та виплата пенсій на базі електронної пенсійної справи», в межах якої створюються та ведуться електронні пенсійні справи осіб, яким призначено пенсію.

Відтак, оскільки Пенсійний фонд України станом на день прийняття рішення у цій справі продовжує здійснювати свої повноваження щодо нарахування, перерахунку та виплати пенсій, а тому, навіть у випадку відсутності доступу до архівів документів (в паперовому вигляді), повинен мати доступ до електронних пенсійних справ.

Окрім того, суд зазначає, що лист Міністерства соціальної політики України від 25.03.2022 № 3065/0/2-22/54 «Про забезпечення перерахунку пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів, передбаченого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144» не є нормативно-правовим актом, а носить лише інформаційний характер.

Також суд враховує, що позивач наполягає на вчиненні пенсійним органом тих дій, які відповідач відмовляється вчиняти нібито в інтересах самого позивача.

При цьому суд вважає обґрунтованими доводи позивача про те, що для здійснення перерахунку пенсії відповідно до вимог пункту 4 Порядку №144 вимагається обмін інформацією між суб`єктами владних повноважень, що стосується про пенсіонерів, а не військовослужбовців розвідувальних органів, на чому помилково наголошує відповідач.

Крім того, суд зазначає, що оскільки йдеться про реалізацію конституційного права позивача на соціальний захист, навіть в умовах воєнного стану вимоги принципу пропорційності мають бути дотримані. Відповідно, має бути збережений розумний баланс приватних і публічних інтересів, що означає, що цілі обмеження права мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються.

Водночас у цій справі судом не встановлено розумного співвідношення між порушенням прав та інтересів людини та цілями державного впливу і засобами їх досягнення, тобто відсутнє співрозмірне обмеження прав позивача для досягнення публічних цілей, на яких акцентує увагу відповідач.

З огляду на викладене суд доходить до висновку, що згідно з чинним законодавством позивач набув право на перерахунок пенсії, а передумовою для його проведення є направлення відповідачем до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з Додатком № 1 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» і подання такого списку Службі зовнішньої розвідки України.

Відповідно до частин першої та другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Право на виплати зі сфери соціального забезпечення було включено до змісту статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вперше у рішенні від 16.12.1974 справі "Міллер проти Австрії", де ЄСПЛ встановив принцип, згідно з яким обов`язок сплачувати внески у фонди соціального забезпечення може створити право власності на частку активів, які формуються відповідним чином. Позиція Суду була підтверджена і в рішенні "Гайгузус проти Австрії" від 16.09.1996, в якому зазначено, що якщо особа робила внески у певні фонди, в тому числі пенсійні, то такі внески є часткою спільних коштів фонду, яка може бути визначена у будь-який момент, що, у свою чергу, може свідчити про виникнення у відповідної особи права власності.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі "Кечко проти України" (рішення від 08.11.2005) в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок, і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними.

У рішенні "Великода проти України" від 03.06.2014 ЄСПЛ зазначив, що законодавчі норми можуть змінюватися, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Зміна механізму нарахування певних видів соціальних виплат та допомоги є конституційно допустимою до тих меж, за якими ставиться під сумнів сама сутність змісту права на соціальний захист.

Крім того, згідно з рішенням ЄСПЛ від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Враховуючи наведене, суд визнає протиправною бездіяльність відповідача щодо направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з Додатком №1 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів», в частині, що стосується позивача, і подання такого списку Міністерству оборони України.

Як наслідок, відповідача належить зобов`язати направити до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з Додатком №1 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» в частині, що стосується позивача, і подання такого списку Міністерству оборони України.

За приписами пункту 4 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд приходить до переконання, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Позивач сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 грн, тому ці витрати слід присудити на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Пенсійного фонду України щодо невиконання відносно ОСОБА_1 вимог частини першої пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» в частині, що стосується проведення перерахунку пенсії, а саме: не повідомлення Пенсійним фондом України в одноденний строк після набрання чинності постановою Головному управлінню Пенсійного фонду України в м. Києві про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з додатком 1 і подання їх у п`ятиденний строк Міністерству оборони України.

Зобов`язати Пенсійний фонд України відповідно до частини першої пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 «Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів» повідомити Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про необхідність підготовки списку на ОСОБА_1 , пенсія якого підлягає перерахунку, за формою згідно з додатком 1 до цієї постанови і подання у п`ятиденний строк Міністерству оборони України.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три гривні 60 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Пенсійного фонду України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.