Справа № 160/3031/23
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2024-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 квітня 2024 року м. Дніпросправа № 160/3031/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року (суддя Кучугурна Н.В.)

у справі №160/3031/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер»

до Дніпровської митниці

про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» звернулося до суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці, в якому просило визнати протиправними та скасувати прийняті рішення про коригування митної вартості товарів від 06.01.2023 №UA110000/2023/000001/2 та від 24.01.2023 №UA110050/2023/000009/1.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю вказаних рішень, оскільки наданими митному органу документами повністю підтверджені усі числові складові митної вартості товару, доведені обставини придбання, формування ціни, перевезення, а також інші суттєві обставини, які б могли впливати на прийняття рішень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовані рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110000/2023/000001/2 від 06.01.2023, № UA110050/2023/000009/1 від 24.01.2023.

Суд виходив з того, що за результатами опрацювання наданих позивачем документів митний орган повинен був застосувати метод визначення митної вартості за ціною угоди (контракту) щодо товару, який імпортується, оскільки позивачем при декларуванні митної вартості зазначені усі складові числового значення митної вартості, а відповідачем не доведено, що позивачем неправильно здійснено розрахунок, а також, що до декларацій внесені недостовірні або неточні відомості, надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Досліджені первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, визначену за основним методом.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенні судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.

Відповідач наполягає на правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача, за резервним методом, зазначає, що судом не враховано зауваження митниці та не надано належної оцінки доводам відповідача, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості. В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідачем наведені обставини, покладені в основу прийнятих ним рішень про коригування митної вартості товарів.

Позивач проти задоволення апеляційної скарги заперечує, відповідно до поданого відзиву на апеляційну скаргу просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. Позивач зазначає, що відповідачу були подані документи, що повністю підтверджують ціну та її оплату, а також вартість послуг перевізника

Дана адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, між позивачем - ТОВ «НТС-Партнер» (покупець) та GUANGXI BEILIU NEW CENTURY CERAMIC LLC, Китай (продавець) укладений контракт №268/Т від 23.02.2021, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує посуд порцеляновий і керамічний, ціна, асортимент, кількість і умови поставки якого вказані у комерційному рахунку.

Відповідно до п.2 контакту №268/Т від 23.02.2021 ціна за товар, що поставляється за цим контрактом, і загальна вартість контракту визначаються у доларах США. Загальна сума контракту становить 300000 дол. США.

Згідно з п.6.1 контракту №268/Т від 23.02.2021 покупець зобов`язується здійснити передоплату у розмірі 100% вартості узгодженого обсягу товару у рахунку. Товар оплачується банківським переказом в доларах США протягом 90 календарних днів з дати виставлення рахунку.

05.01.2023 з метою митного оформлення партії товару «посуд столовий з фарфору», що надійшов за вказаним контрактом із виробником «GUANGXI BEILIU NEW CENTURY CERAMIC LLC», позивач подав до Дніпровської митниці митну декларацію № 23UA22U3, в якій митна вартість товару визначена за основним методом - за ціною контракту (ст.58 МК України).

На підтвердження митної вартості товару підприємством надано митному органу документи, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації, в тому числі: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2021 №268/Т; платіжне доручення SWIFT від 25.11.2022 № 221125CRDE0016; рахунок (інвойс) від 27.10.2022 №ТNC6622-2; специфікація від 27.10.2022 №12; митна декларація країни відправлення від 29.10.2022 №62093259; коносамент від 27.10.2022 № ZJSM22110024В; CMR від 28.12.2022 №00004919 та від 28.12.2022 №334; висновок експерта від 05.01.2023 № М-2/3; рахунок перевізника від 02.12.2022 № 460/22 та від 29.12.2022 № 460.1/22; довідка перевізника від 29.12.2022 № СLL15773; калькуляція від 04.01.2023 №2.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митниця дійшла висновку, що митна вартість імпортованого товару не може бути визначена у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні.

Суд установив, що митним органом виявлені такі розбіжності у поданих позивачем документах:

Коносамент, копії митних декларацій країни відправлення надано без перекладів.

Відповідно до п.4.1 Контракту якість товару підтверджується Продавцем у сертифікаті якості, при цьому, наданий сертифікат якості від 27.10.2022 б/н не містить відомості про детальні якісні характеристики товару, що мають вплив на його вартість.

Відповідно до п.3.1 Контракту Товар відвантажується протягом 60 (шістдесяти) робочих днів з моменту підтвердження проформи комерційного рахунку Покупцем, однак рахунок проформу до митного контролю не надано.

Відповідно до п.6.1 Контракту Покупець зобов`язується здійснювати передоплату у розмірі 100% вартості узгодженого обсягу товару у рахунку. Відповідно до наданого платіжного доручення SWIFT від 25.11.2022 № 221125CRDE0016 здійснено оплату на суму 58231,44 дол.США, рахунок від 27.10.2022 №TNC6622-7 та специфікація від 27.10.2022 №12 виставлені на суму 38976,48 дол.США. Зазначене платіжне доручення також містить посилання на рахунок TNC6622-1, який до митного контролю не надано.

Надані до митного контролю накладні CMR від 28.12.2022 № 334 та № АА00004919 у графі 5 не містять посилання на товаросупровідні документи, що унеможливлює ідентифікувати зазначені накладні з оцінюваним товаром.

Прайс-лист №б/н від 26.10.2022 компанії «GUANGXI BEILIU NEW CENTURY CERAMIC LLC.» містить цінову інформацію виключно на асортимент товарів, зазначених в доповнені № 12 від 27.10.2022 до Контракту, які декларуються за ЕМД від 05.01.2023 №23UA22U3. Наданий декларантом прайс-лист має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МК України, адже містить виключно перелік товарів, заявлених за ЕМД та конкретні умови поставки FOB-SHENZHEN, та за формою та змістом повторюючи специфікацію №12 від 27.10.2022 до Контракту, що не відповідає вимогам п.2 ч.2 статті 52 МК України.

Відповідно до відомостей декларації митної вартості (ДМВ), до ціни товару додані витрати на транспортування - 385250,36 грн. Згідно з рахунками про надання транспортно - експедиційних послуг від 02.12.2022 №460/22, від 29.12.2022 №1445 сума транспортних витрат становить 491360,00 грн., що не відповідає сумі транспортних витрат заявлених в ДМВ та ЕМД. У наданій заявці на ТЕО від 12.10.2022 №CLL15773 заявлена сума транспортно-експедиційного обслуговування - 816960,00 грн., вага товару - 47433,51кг, а відповідно до пакувального листа від 27.10.2022 б/н та за ЕМД від 05.01.2023 №23UA22U3 вказано вагу брутто 37190,2 кг. Відповідно до рахунків від 02.12.2022 №460/22, від 29.12.2022№ №1445 зазначено «Сплатити до 02.12.2022» та «до 29.12.2022», відповідно. Платіжні документи щодо сплати транспортних витрат не надано. Відповідно до калькуляції витрат на доставку товару зазначено оплата основного транспортного засобу від м.Yantian до кордону України - 385250,36 грн., що не відповідає відомостям рахунків від 02.12.2022 №460/22, від 29.12.2022№ №1445.

Відповідно до відомостей декларації країни відправлення від 29.10.2022 №62093259 наявне посилання на коносамент №В, який до митного контролю не надано.

Відповідно до висновку експерта Дніпропетровської ТПП від 05.01.2023 № М-2/3 за результатом проведеного маркетингового аналізу зроблено висновок, що вартість товару з урахуванням усіх витрат по доставці товару до кордону України становить 49967,85 дол. США. однак експертом не здійснено ніяких розрахунків та не приведено значень витрат на доставку товару до кордону України, а лише наведено значення вартості кожної позиції товару у таблиці.

Враховуючи викладене та посилаючись на ч.5 ст.54 МК України, відповідач з метою упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, зобов`язав декларанта протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: за наявності інші платіжні документи та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Листом №14/0098/15 від 21.11.2022 позивач повідомив митницю, що усі наявні у підприємства документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару надаватись не будуть та висловив прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки наданих до митного оформлення документів та проведення відповідних консультацій з декларантом Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 06.01.2023 №UA110000/2023/000001/2, відповідно до якого загальна митна вартість задекларованих товарів була скоригована за другорядним методом визначення митної вартості - 2-ґ - резервний метод згідно з положеннями ст.64 Митного кодексу України та ґрунтується на митній вартості за ЕМД від 14.12.2022 №22UA14U1 на рівні 3,14 дол. США/кг з урахуванням всіх складових.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Скориставшись цим правом, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила їх у вільний обіг за ЕМД № 23UA33U3 від 06.01.2023.

23.01.2023 з метою митного оформлення партії товару «посуд столовий з фарфору», що надійшов за вказаним вище контрактом із виробником «GUANGXI BEILIU NEW CENTURY CERAMIC LLC», позивач подав до Дніпровської митниці митну декларацію № 23UA58U9, в якій митна вартість товару визначена за основним методом - за ціною контракту (ст.58 МК України).

На підтвердження митної вартості товару підприємством надано митному органу документи, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації, в тому числі: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2021 №268/Т; платіжне доручення SWIFT від 25.11.2022 № 221125CRDE0016; рахунок (інвойс) від 27.10.2022 №ТNC6622-1; специфікація від 27.10.2022 №11; митна декларація країни відправлення від 28.10.2022 №41871848; коносамент від 13.11.2022 № ZJSM22110016В; CMR від 12.01.2023 №82-2; висновок експерта від 23.01.2023 № М-07/7; рахунок перевізника від 04.01.2023 № СLL4/23 та від 13.01.2023 №СLL4.1/23; довідка перевізника від 13.01.2023 № СLL15776; калькуляція від 23.01.2023 №4.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митниця дійшла висновку, що митна вартість імпортованого товару не може бути визначена у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні.

Митним органом виявлено наступні розбіжності у поданих позивачем документах:

Коносамент, копії митних декларацій країни відправлення надано без перекладів.

Відповідно до п.4.1 Контракту якість товару підтверджується Продавцем у сертифікаті якості, при цьому, наданий сертифікат якості від 27.10.2022 б/н не містить відомості про детальні якісні характеристики товару, що мають вплив на його вартість. Відповідно до електронного інвойсу ЕМД, заявлено торгівельну марку товару - «INTEROS». У комерційних і товаросупровідних документах наданих митному органу, наявних в графі №44 ЕМД, відсутні відомості щодо торгівельної марки товарів.

Відповідно до п.3.1 Контракту Товар відвантажується протягом 60 (шістдесяти) робочих днів з моменту підтвердження проформи комерційного рахунку Покупцем, однак рахунок проформу до митного контролю не надано.

Відповідно до п.6.1 Контракту Покупець зобов`язується здійснювати передоплату у розмірі 100% вартості узгодженого обсягу товару у рахунку. Відповідно до наданого платіжного доручення SWIFT від 25 11 2022 № 221125CRDE0016 здійснено оплату на суму 58231,44 дол. США, рахунок від 27.10.2022 №TNC6622-7 та специфікація від 27.10.2022 №11 виставлені на суму 19254,96 дол. США. Зазначене платіжне доручення також містить посилання на рахунок TNC6622-1, який до митного контролю не надано.

Надана до митного контролю накладна CMR від 12.01.2023 № 82-2 у графі 5 не містить посилання на товаросупровідні документи, що унеможливлює ідентифікувати зазначені накладні з оцінюваним товаром.

Прайс-лист №б/н від 26.10.2022 компанії «GUANGXI BEILIU NEW CENTURY CERAMIC LLC.» містить цінову інформацію виключно на асортимент товарів зазначених в доповнені № 11 від 27.10.2022 до Контракту, які декларуються за ЕМД від 23.01.2023 №23UA58U9. Наданий декларантом прайс-лист має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МК України, адже містить виключно перелік товарів, заявлених за ЕМД та конкретні умови поставки FOB-SHENZHEN, та за формою та змістом повторюючи специфікацію №11 від 27.10.2022 до Контракту, що не відповідає вимогам п.2 ч.2 статті 52 МК України.

Декларантом для підтвердження транспортних витрат від пункту SHEКОU SHENZHEN, Китай до митного кордону України по контейнеру СААU6338782, який надійшов по коносаменту від 13.11.2022 № ZJSM22110016В (згідно гр. 44 ЕМД) до митного оформлення надано: договір (контракт) про надання транспортно-експедиційних послуг від 24.02.2021 №КL-499/21 з CARRYLAND LOGISTICS (далі договір ТЕО), калькуляція транспортних витрат на доставку товару по контракту від 23.02.2021 №268/Т, CMR №82-2 від 12.01.202 від п. SHEКОU Китай до митного кордону України на суму 211249,11 грн.; довідку про транспортні витрати від 13.01.2022 №СLL15776 про транспортно-експедиторські послуги з перевезення вантажу у контейнері СААU6338782, за коносаментом від 13.11.2022 № ZJSM22110016А та № ZJSM22110016В від пункту SHEКОU, Китай, до митного кордону України, Орлівка, на суму 263292,00 грн.; два рахунка-фактури (від виконавця Договору ТЕО - №СLL4.1/23 від 13.01.2023 - до сплати згідно Договору ТЕО до 13.01.2023. У документі зазначено відшкодування витрат на транспортно-експедиційне обслуговування за межами території України, у т.ч. ННР; відшкодування витрат на міжнародне автоперевезення від Константа (Румунія) до Ісакче (Румунія), Орлівка (Україна) - Новомосковськ (Україна), експедиторська винагорода та складають 18500,00 грн. транспортно - експедиційні витрати від Ісакче (Румунія) до Орлівка (Україна) в даному рахунку не зазначено. - № СLL4/23 від 04.01.2023 - до сплатити згідно Договору ТЕО до 04.01.2023. У документі зазначено відшкодування витрат на морський фрахт п. SHEКОU Соnstanta на користь лінейного агента та експедиторська винагорода яка також складає 173900,00 грн. Відповідно до рахунків від 04.01.2023 №0X4/23, від 13.01.2023 №0X4.1/23 зазначено «Сплатити згідно договору К-499/21 від 24.02.2021 до 04.01.2023» та «Сплатити згідно договору К-499/21 від 24.02.2021 до 13.01.2023» відповідно. У поданих від виконавця Договору ТЕО рахунках термін сплати минув. Банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставлених рахунків-фактур не надано. Відповідно до калькуляції витрат №4 від 23.01.2023 на доставку товару зазначено оплата основного транспортного засобу від SHEКОU Китай до митного кордону України - 211249,11 грн., що не відповідає відомостям рахунків від 04.01.2023 № СLL4/23 та від 13.01.2023 № СLL4.1/23, так як транспортно - експедиційні витрати від Ісакче (Румунія) до Орлівка (Україна) в даних рахунках не зазначено. Відповідно до п.4.1 Договору ТЕО вартість послуг Виконавця, а також витрати та інші послуги, узгоджуються з Замовником у Заявці, яка зазначається в іноземні валюті, та сплачується Замовником у національній валюті за курсом визначеним в Заявці на підставі виставленого Виконавцем рахунку відповідно до Акту виконаних робіт. Акт виконаних робіт є невід`ємною частиною Договору ТЕО в якому Виконавцем зазначається остаточна загальна вартість послуг наданих за Договором ТЕО. Зазначений документ не надано до митного оформлення. В наданій декларантом Заявці від 17.10.2023 № СLL15776 відсутня вартість послуг в іноземній валюті, та курс розрахунку в національній валюті України. За ЕМД від 23.01.2023 №UА 110050/2023/000158 декларантом включені обов`язкові складові митної вартості - витрати на транспортування та експедирування - 211249,11 грн., які не піддаються обчисленню за наданими документами щодо транспортно - експедиційних витрат по поставці товару.

Відповідно до відомостей декларації країни відправлення від 28.10.2022 №41871848 наявне посилання на коносамент №Е9, який до митного контролю не надано.

Відповідно до висновку експерта Дніпропетровської ТПП від 23.01.2023 № М-207/7 за результатом проведеного маркетингового аналізу зроблено висновок, що вартість товару з урахуванням усіх витрат по доставці товару до кордону України становить 19254,96 дол.США. однак експертом не здійснено ніяких розрахунків та не приведено значень витрат на доставку товару до кордону України, а лише наведено значення вартості кожної позиції товару у таблиці.

Враховуючи викладене та посилаючись на ч.5 ст.54 Митного кодексу України, відповідач з метою упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, зобов`язав декларанта протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: за наявності інші платіжні документи та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Листом №14/0098/15 від 24.01.2023 позивач повідомив митницю, що усі наявні у підприємства документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару надаватись не будуть та висловив прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки наданих до митного оформлення документів та проведення відповідних консультацій з декларантом Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 24.01.2023 №UA110050/2023/000009/1, відповідно до якого загальна митна вартість задекларованих товарів була скоригована за другорядним методом визначення митної вартості - 2-ґ - резервний метод згідно з положеннями ст.64 Митного кодексу України та ґрунтується на митній вартості за ЕМД від 14.12.2022 №22UA14U1 на рівні 3,14 дол. США/кг з урахуванням всіх складових.

Скориставшись правом, передбаченим п.2 ч.3 ст.52 МК України, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила їх у вільний обіг за ЕМД № 23UA89U3 від 24.01.2023.

Не погодившись із вказаними рішеннями відповідача про коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з цим позовом.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції про протиправність оскаржуваних рішень митного органу.

Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

За правилами ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, міститься в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, а саме:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові, зазначені в цій частині, документи.

За правилами ч.6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Виходячи з аналізу наведених норм, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, суть повноважень митного органу щодо перевірки правильності визначення митної вартості товарів полягає у перевірці правильності визначення саме числових значень, які стосуються складових митної вартості товару і які значаться у документах, що відповідно до статті 53 МК України підтверджують цю митну вартість.

Тобто виявлені митним органом розбіжності (ознаки підробки, недостатність відомостей, невідповідність) повинні бути наявними саме у тих документах, що підтверджують митну вартість товарів.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч.3 ст.54 МК України).

Згідно з пп.1-4 ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Таким чином, наведені правові норми в їх сукупності свідчать, що для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини, якими б обумовлювалась неможливість визначення митної вартості товару, що ввозиться, за визначеним декларантом методом, у спірному випадку за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, наведені у статті 57 МК України.

Згідно даної статті такими методами є 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ст.64 Митного кодексу України резервний метод визначення митної вартості товарів полягає в наступному.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:

1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;

2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;

3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;

4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу;

5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;

6) мінімальної митної вартості;

7) довільної чи фіктивної вартості.

У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

При цьому, суд зазначає, що митний орган при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, має діяти у спосіб, визначений Митним кодексом України, зокрема, ч.6 ст.54 МК України, яка, як вказано вище, визначає підстави, за наявності яких митний орган відмовляє декларанту у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, а відомості, які містяться в ЄАІС ДМСУ, мають допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.

За визначенням, наведеним у статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається декларантом відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.58 глави 9 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У відповідності до частини 4 вказаної статті митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

В свою чергу, за визначенням, наведеним у ч.5 ст.58 МК України, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно ч.ч.6, 8, 9 ст.58 МК України платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця.

Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов`язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Відповідно до ч. 10 статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема:

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи (ч.ч.2, 3 ст.58 МК України).

10 квітня 2008 року Верховною Радою України шляхом прийняття Закону України № 250-VI ратифіковано Протокол про вступ України до Світової організації торгівлі (надалі - СОТ) та приєдналася до Угоди про СОТ, чим держава взяла на себе зобов`язання, серед іншого, дотримуватися положень Генеральної угоди про тарифи та торгівлю 1994 року (ГАТТ 1994).

Відповідно до статті VII п. 2. (a) Генеральної угоди по тарифам и торгівлі 1947 року (ГАТТ 1947) оцінка імпортованого товару для митної мети повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, який обкладається митом, або аналогічного товару, та не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження або на вільних чи фіктивних оцінках.

Пунктом 2(b) статті VII ГААТ 1947 встановлено, що від «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи аналогічного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або (i) з порівнюваними кількостями, або (ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.

Отже митний орган наділений повноваженнями щодо перевірки правильності визначення митної вартості товарів, тобто правильності визначення саме числового значення і саме складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, а також щодо перевірки достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутності законодавчо встановлених обмежень для визначення митної вартості за ціною договору.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, подані позивачем документи в повній мірі давали змогу відповідачу визначити митну вартість товару за ціною договору (контракту).

З огляду на наявні в матеріалах справи докази, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що наведені митним органом в обґрунтування прийняття оскаржуваних рішеннях обставини не є підставою для коригування митної вартості заявленого позивачем до митного оформлення товару.

Як встановлено судом, в спірному випадку декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у вказаних деклараціях митної вартості товару митному органу подані документи, передбачені п. 2, 3, 4 ч.2 ст. 53 МК України (враховуючи поставку товару на умовах 100% передоплати узгодженого обсягу товару) , а саме: зовнішньоекономічний контракт від 23.01.2021 № 268/Т, та на кожну партію товару специфікацію від 27.10.2022 № 12 на суму 38976,48 дол. США та специфікацію від 27.10.2022 № 11 на суму 19254,96 дол. США, відповідно, виставлені рахунки (інвойси) від 27.10.2022 №ТNC6622-2 на суму 38976,48 дол. США, від 27.10.2022 №ТNC6622-1 на суму 19254,96 дол. США, а також платіжне доручення SWIFT від 25.11.2022 № 221125CRDE0016 на загальну суму 58231,44 дол. США (19254,96 + 38976,48), в якому міститься посилання на обидва інвойси та контракт.

Таким чином, означені документи підтверджують, що поставка товару, задекларованого у митних деклараціях, здійснювалася відповідно до контракту від 23.01.2021 № 268/Т та специфікаціях до нього на підставі оплачених позивачем рахунків (інвойсів).

Суть та зміст цих документів дає підстави для висновку, що вони містять відомості, що підтверджують числові значення складової митної вартості товарів, відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за обумовлений контрактом товар (узгоджені партії товару).

Стосовно доводів відповідача про не підтвердження декларантом витрат на транспортування суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції,

Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB - YANTIAN, SHENZHEN, China, згідно з Інкотермс 2020.

Згідно з Інкотермс-2020 за умовами поставки FOB «Free on Board/Вільно на борту» означає, що продавець поставляє товар на борт судна, номінованого покупцем, в пойменованому порту відвантаження, або забезпечує надання поставленого таким чином товару. Ризик втрати або пошкодження товару переходить, коли товар знаходиться на борту судна, і з цього моменту покупець несе всі витрати.

Тобто, базис поставки FOB покладає на продавця обов`язок по виконанню експортних митних процедур для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

Покупець зобов`язаний оплатити фрахт судна, розвантажити в порту прибуття, виконати імпортне митне оформлення з оплатою імпортних мит і зборів, і доставити товар до місця призначення.

Отже, ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна (інвойсна або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних митних і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.

Враховуючи умови поставки FOB, продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження.

Як встановлено судом, не спростовується скаржником, на підтвердження витрат з транспортування товару ТОВ «НТС-ПАРТНЕР» за митною декларацією №23UA22U3 (385250,36 грн.), за митною декларацією №23UA58U9 (211249,11 грн.) надано, зокрема, довідки про транспортні витрати від 29.12.2022 № CLL15773 та від 13.01.2023 № CLL15776, відповідно.

Згідно з довідкою про транспортні витрати від 29.12.2022 № CLL15773, вартість транспортування вантажу в 2х40`НС контейнерах № МSКU9107248, ТСКU7651094 за коносаментами №ZJSM22110024А, ZJSM22110024В (222491720), від Янтянь, Китай до кордону України, Рені становить 491360,00 грн. Вантаж не був застрахований. При цьому, вказана довідка містить посилання на коносаменти (Bill of lading) №ZJSM22110024А, ZJSM22110024В (222491720) від 27.10.2022.

Коносамент ZJSM22110024В від 27.10.2022 поданий митниці під час митного оформлення товару за митною декларацією №23UA22U3. Також на підтвердження витрат на транспортування - 385250,36 грн. подані рахунки перевізника ТОВ «Керріленд Логістик ЛТД» від 02.12.2022 № 460/22 та від 29.12.2022 № 460.1/22 на суму 385250,36 грн., що відповідає калькуляції витрат на доставку товару від Янтянь, Китай до кордону України від 04.01.2023 №2.

Згідно з довідкою про транспортні витрати від 13.01.2023 № CLL15776, вартість транспортування вантажу в 1х40`НС контейнері №CAAU6338782 за коносаментом № ZJSM22110016А, ZJSM22110016В (SНZ5281676) від Шекоу, Китай до кордону України, Орловка складає 263292,00 грн. Вантаж не був застрахований. При цьому, вказана довідка містить посилання на коносаменти (Bill of lading) № ZJSM22110016А, ZJSM22110016В (SНZ5281676) від 13.11.2022.

Коносамент ZJSM22110016В від 27.10.2022 поданий митниці під час митного оформлення товару за митною декларацією №23UA58U9. Також на підтвердження витрат на транспортування - 211249,11 грн. подані рахунки перевізника ТОВ «Керріленд Логістик ЛТД» від 04.01.2023 № СLL4/23 та від 13.01.2023 № СLL4.1/23 на суму 211249,11 грн., що відповідає калькуляції витрат на доставку товару від Шекоу, Китай до кордону України №4 від 23.01.2023.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Оскільки наведеною нормою не встановлено певних вимог чи документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, які подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що в спірному випадку зазначені вище документи підтверджують вартість витрат з транспортування товару до кордону України на визначених контрактом умовах.

Стосовно решти доводів відповідача про необхідність забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою, відсутності в накладних CMR посилань на товаросупровідні документи, ненадання коносаментів, на які міститься посилання в деклараціях країни відправлення, відсутності в сертифікаті якості відомостей про детальні якісні характеристики товару, суд апеляційної інстанції вважає, що вказані обставини не перешкоджають числовому визначенню митної вартості задекларованого позивачем товару, не є розбіжністю в поданих до митного оформлення документах і не свідчить про їх неповноту щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, а відповідно, не можуть бути підставою для коригування митної вартості.

Як правильно зазначено судом першої інстанції з цього приводу, наведені митницею означені вище документи, відповідно до приписів ч.1 ст. 53 Митного кодексу України, не є документами, які підтверджують митну вартість товарів.

Так, відповідно до положень статті 53 МК України сертифікат якості не є документом, що підтверджує митну вартість товару, і подання такого документу до митного органу законом не вимагається, навіть якщо надання продавцем покупцю сертифікату якості передбачено умовами відповідного договору. Окрім того, відповідачем в даному випадку не визначено, яким чином документи від виробника, що містять відомості про якісні характеристики товару, мають вплив на його обумовлену договором вартість.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 53 МК України експортна декларація країни відправлення є додатковим документом і умовами контракту від 23.02.2021 №268/Т не передбачено надання продавцем експортної декларації країни відправлення покупцю. До того ж, суд враховує, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації, однак, ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару. Тому суд першої інстанції правильно зауважив, що ненадання позивачем коносаменту, який зазначений у декларації країни відправлення, а також недоліки змісту наданого декларантом сертифікату якості не можуть бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки надання таких не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару.

З приводу недоліків заповнення товарно-транспортних накладних (CMR), суд зауважує, що міжнародні товарно-транспортні накладні заповнював не позивач, а продавець відповідно до вимог своєї країни. Окрім того, в спірному випадку за своєю суттю товарно-транспортна накладна (CMR) не є документом, інформація з якого впливає на визначення митної вартості товару.

Щодо зауважень митниці до змісту прайс-листа №б/н від 26.10.2022, суд першої інстанції правильно зазначив, що прайс-лист та комерційна пропозиція не є основними документами відповідно до ч.2 ст. 53 МК України, які підтверджують митну вартість товарів, а є лише довідником цін на товари та/або види послуг, які адресовані невизначеному колу покупців, і є пропозицією для потенційного покупця на придбання товару. В даному випадку, прайс-лист у сукупності з іншими документами, поданими митниці декларантом, є доказом правильності визначення митної вартості товару за ціною контракту, оскільки в ньому вказана запропонована продавцем ціна певного товару, придбаного позивачем.

Стосовно твердження відповідача, що висновки експерта Дніпропетровської ТПП від 05.01.2023 № М-2/3 та від 23.01.2023 № М-207/7 не можуть слугувати підставою для підтвердження задекларованої митної вартості товару, суд першої інстанції правильно виходив з того, що ціна імпортованого товару повинна відповідати цінам, що склалися на ринку експорту на ідентичний або аналогічний товар, тобто на товар, який є однаковим або подібним за характеристиками, торговельною маркою, артикулом та має однакову собівартість виробництва.

У зазначених висновках експерта Дніпропетровської ТПП проаналізована ринкова вартість товару на ринку експорту, використовувалась відповідна нормативно-законодавча база, зокрема, «Міжнародні стандарти оцінки» та проведено аналіз цінової інформації ринку з використанням загальнодоступної інформації з Інтернету.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ч.1 ст. 11 Закону України «Про торгово-промислові палати України» саме торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних осіб експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.

Відповідно до частини 2 статті 11 вказаного Закону методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Таким чином, суд вважає відсутніми підстави для невизнання вказаних вище висновків Дніпропетровської Торгово-промислової палати України, тим більше, що надання оцінки експертному висновку Торгово-промислової палати України з точки зору його обґрунтованості та правильності виходить за межі митного органу.

Виходячи з вищенаведеного, подані митному органу документи містили достатню інформацію щодо митної вартості товару і не мали будь-яких розбіжностей, що давало митному органу можливість перевірки числового значення заявленої митної вартості товару.

Обставини, на які в даному випадку послався відповідач, не можуть спростовувати правильність визначення митної вартості отриманого позивачем товару, тому є правильним висновок суду першої інстанції, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом є протиправними та підлягають скасуванню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 160/3031/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, що встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко