Справа № 320/10230/21
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Ключкович В.Ю.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Пром Агро Рось» до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

У С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Пром Агро Рось» звернулося з позовом до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якому просило суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100250/2021/000011/2 від 29.07.2021, що винесене Київською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2021/424807 від 29.07.2021.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове судове рішення, яким позов залишити без задоволення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що прийняте митним органом рішення є правомірним, оскільки в документах, які надані позивачем до митного органу разом з митною декларацією містились розбіжності та відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що фактично сплачена та підлягає сплаті за товар. Таким чином, на переконання відповідача, рішення про коригування митної вартості товарів прийнято уповноваженим органом з дотриманням норм митного законодавства України, враховуючи сумніви митного органу відносно митної вартості товарів.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської митниці Державної митної служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що ПП «Пром Агро Рось» (, місцезнаходження: 09100, Київська область, м. Біла Церква, вул. Вернадського, 4 кв. 296) зареєстроване як юридична особа 30.03.2006, номер запису 0001865 за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Між Приватним підприємством «Пром Агро Рось» (покупець) та компанією Yancheng Sunlight Industry Co Ltd (продавець) укладено контракт № 08/02-2021 від 08.02.2021, відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язується продати, а покупець зобов`язується купити товари на умовах поставки FOB Ningbo у відповідності до Інкотермс-2010. Попередня кількість, асортимент, ціни кожної поставки вказуються в Proforma Invoice. Асортимент, кількість та ціна товару, який фактично поставляється, вказується в Comercial Invoice, який є невід`ємною частиною цього контракту.

На виконання вказаного контракту 10.04.2021 продавцем було виставлено рахунок-проформу/Proforma Invoice №SLPPA37, відповідно до якого попередня вартість партії товару, який поставляється у відповідності до даного рахунку/фактури становить 66708,00 долара США, також 14.06.2021 року продавцем було виставлено Comercial Invoice №SLPPA37, відповідно до якого фактична вартість партії товару, яка поставляється становить 65062,94 долара США.

На поставку товару позивачем подано відповідачу електронну митну декларацію №UA100250/2021/424807, відповідно до якої було ввезено:

1. Конвеєрна стрічка з вулканізованої гуми, армована тільки текстильним матеріалом, шириною менше як 800 мм: - 100х2 БКНЛ - 65 96 м - 120 кв.м; 200х2 БКНЛ-65 96 м - 115,20 кв.м; 500х2 БКНЛ- 65 96 м - 252 кв.м; 175х3 БКНЛ - 65 96 м - 201 кв.м; 200х3 БКНЛ-65 96 м - 96 кв.м; 400х3 БКНЛ-65 96 м - 460,80 кв.м; 500х3 БКНЛ-65 96 м - 1152 кв.м; 600х3 БКНЛ-65 96 м - 1036,8 кв.м, 100х4 БКНЛ-65 96 м - 384 кв.м; 125х БКНЛ-65 96 м - 672 кв.м; 150х4 БКНЛ-65 96 м - 460,8 кв.м; 200х4 БКНЛ-65 96 м - 230,4 кв.м; 400х4 БКНЛ-65 96 м - 307,2 кв.м; 500х4 БКНЛ-65 96 м - 1536 кв.м; 600х4 БКНЛ-65 96 м - 1152 кв.м; 125х5 БКНЛ-65 96 м - 720 кв.м; 150х5 БКНЛ-65 96 м - 720 кв.м, 175х5 БКНЛ-65 96 м - 1512 кв.м; 200х2 БКНЛ-65 96 м - 576 кв.м, 300х5 БКНЛ-65 96 м - 259 кв.м; 400х5 БКНЛ-65 96 м - 192 кв.м; 500х5 БКНЛ-65 96 м - 720 кв.м; 150х6 БКНЛ-65 96 м - 950,4 кв.м; 175х6 БКНЛ-65 96 м- 1411,2 кв.м; 200х6 БКНЛ-65 96 м - 1152 кв.м; 300х6 БКНЛ-65 96 м - 3456 кв.м; 150х8 БКНЛ-65 96 м - 576 кв.м; 175х8 БКНЛ-65 96 м - 806,4 кв.м; 200х8 БКНЛ-65 96 м - 768 кв.м; 300х8 БКНЛ-65 96 м - 576 кв.м; 175х8 БКНЛ-65 96 м - 806,4 кв.м; 200х8 БКНЛ-65 96 м - 768 кв.м; 300х8 БКНЛ-65 96 м - 5760 кв.м

Використовуються в цивільному господарстві та промисловості. Торговельна марка: відсутня. Виробник:Yancheng Sunlight Industry Co Ltd. Країна виробництва: CN;

2. Конвеєрна стрічка з вулканізованої гуми, армована тільки текстильним матеріалом, ширино не менш як 800 мм., але не більш як 1200 мм: -100х2 БКНЛ-65 96 м - 384кв.м; 1000х3 БКНЛ-65 96 м - 288 кв.м; Використовуються в цивільному господарстві та промисловості. Торговельна марка: відсутня. Виробник: Yancheng Sunlight Industry Co.Ltd. Країна виробництва: CN.

Також, на підтвердження митної вартості вказаних вище товарів позивачем до митного оформлення разом з митною декларацією №UA100250/2021/421807 відповідно до вимог МК України подано:

- пакувальний лист;

- рахунок-проформа (проформа інвойс) №від 10.04.2021;

- рахунок фактура (комерційний інвойс) №SLPPA37 від 25.05.2021;

- коносамент 177XNENEN30420A від 01.06.2021;

- міжнародна товарно-транспортна накладна № 3037 від 27.0.2021;

- міжнародна товарно-транспортна накладна № 3721 від 27.0.2021;

- платіжний документ №0428 від 28.04.2021;

- платіжний документ №0608 від 08.06.2021;

- рахунок фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №від 26.07.2021;

- довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 1/2021 від 09.08.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) № 08/02-2021 від 08.02.2021;

- договір про надання послуг митного брокера № 14-06/17 від 14.06.2017;

- договір на перевезення №/AF- 11490 від 30.05.2019;

- лист № 25 від 24.06.2021 року про відсутність страхування;

- лист про відсутність товарної марки від 30.05.2019.

За результатом розгляду поданих Приватним підприємством «Пром Агро Рось» документів для підтвердження заявленої у митній декларації №/2021/424807 митної вартості митним органом встановлено, що документи містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема:

- положеннями п. 2.3 контракту від 08.02.2021 № 08/02-2021, згідно з якого здійснюється поставка товару між продавцем (Yancheng Sunlight Industry Co.Ltd, КНР) та покупцем (ПП «Пром Агро Рось», Україна), далі контракт, визначено, що ціни на товар включають вартість експортного пакування та маркування;

-відомості щодо включення до ціни товару інших витрат відсутні. Разом із тим, положенням пункту 1.1 контракту передбачено постачання товару на умовах поставки Нінгбо. Відповідно до положень Інкотермс 2010, при умовах поставки FOB до обов`язків продавця належить здійснення експортного оформлення товару зі сплатою експортного мита та інших зборів, а також доставка в порт відвантаження і загрузка на борт;

-коносамент 177XNENEN30420A наданий без урахування вимог статті 254 МК України;

-вартість товарів з різними геометричними розмірами (може бути різний спосіб обробки) мають однакову вартість. Крім того, за результатами проведення порівняння митної вартості заявленого товару встановлено, що у митному органі наявна інформація щодо рівня митної вартості ідентичних товарів за вищими рівнями митної вартості, а саме поставляється за ціною угоди від 2, 14 доларів США за один кілограм. Таким чином є ймовірність не включення інших складових митної вартості.

Відповідно до вимог частини другої та третьої ст. 53, ст.ст. 54 та 57 МК України, митним органом повідомлено декларанта про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а саме: 1) обґрунтовані висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, 2) виписку з бухгалтерської документації; 3) експортну декларацію з урахуванням вимог статті 254 МК України, 4) калькуляцію виробника, прайс-листи виробника товару, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) з урахуванням статті 254 МК України, 5) заявка на транспортно-експедиційні послуги; 5) коносамент з урахуванням вимог статті 254 МК України.

Декларантом 29.07.2021 року направлено митному органу пояснення з приводу запитуваних документів, та додатково надіслано митному органу:

- заявку на транспортно-експедиційні послуги №від 25.05.2021;

- митну декларацію країни відправлення № 18273302 від 27.05.2021 з перекладом на українську мову;

- митну декларацію країни відправлення № 18273326 від 27.05.2021 з перекладом на українську мову;

- переклад коносамента 177XNENEN30420A від 01.06.2021 на українську мову;

- висновки за результатами цінового моніторингу від 02.07.2021 № Ц-540;

- прайс лист від 05.02.2021-05.06.2021;

- сертифікат № 213209В0/000262 від 11.06.2021;

- сертифікат № 213209В0/000263 від 11.06.2021;

- платіжне доручення №866 від 28.07.2021.

Відповідач за результатом розгляду поданої митної декларації та доданих до неї документів прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №А100500/2021/000011/2 від 29.07.2021, яким митний орган, застосувавши другорядний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів, заявлену позивачем митну вартість товару № 1 в митній декларації №/2021/424807 скоригував до рівня 94476,82 долара США.

При цьому, приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів, відповідач у пункті 33 зазначив наступне: «Положеннями пункту 2.3 контракту від 08.02.2021 № 08/02-2021 передбачено, що ціни на товар включають вартість експортного пакування та маркування. Проте, відомості щодо включення до ціни товару інших витрат відсутні. Разом із тим, положення п. 1.1 контракту передбачено постачання товару на умовах постачання FOB-Hiнгбо. Відповідно до положень Інкотермс-2010, при умовах поставки FОВ до обов`язків продавця належить здійснення експортного оформлення товару зі сплатою експортного мита та інших зборів, а також доставка у порт відвантаження та загрузка на борт. Вартість товарів з різними геометричними розмірами (може бути різний спосіб обробки) мають однакову вартість. Таким чином, є ймовірність не включення інших складових митної вартості.

Також у додатково наданій митній декларації країни відправлення порт відправлення вантажу Бейлун, проте постачання товару здійснюється на умовах поставки FOB-Hiнгбо згідно контракту, рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця контракту від 26.07.2021 №UA00048238 та в додатково наданій заявці на перевезення №порт навантаження Нінгбо».

У рішенні вказано, що додатково наданий висновок Київської обласної ТПП від 02.07.2021 №Ц-540 прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості, оскільки у експертному висновку експертом проведено аналіз лише контрактної ціни товару на підставі інвойсу та контракту та не здійснено аналіз цін на світовому ринку на ідентичні та подібні товари. Також, зазначено: « Експертом здійснено посилання на джерела інформації, зокрема інтернет-ресурс alibaba.com. Згідно зі статтею 9 Закону України «Про оцінку майна, майнову та професійну діяльності в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів). Відповідно до Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013 №1440, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому, зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього. У зв`язку з чим, наданий висновок підготовлений з порушенням вищезгаданого підходу, він не може однозначно засвідчувати обґрунтованість висновків, які в ньому наведені. Відсутність цінових пропозицій до висновку, а також жодних розрахунків, які б дали змогу впевнетись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації наданий експертний висновок не містить. Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховуються мито, або аналогічного товару та не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній чи фіктивній вартості.

Отже, подані декларантом документи не містили належних, об`єктивних та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість неможливо відповідно до частини другої статті 58 МК України.

Митним органом проведено порівняння рівня заявленої митної вартості з рівнями митної вартості ідентичних, побідних (аналогічних) товарів та з довідковою інформацією, та встановлено заниження заявленого рівня митної вартості, що суперечить поняттю дійсної вартості товару у розумінні статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі (ГАТТ 1947). За результатами проведеного порівняння встановлено, що у митного органу наявна інформація щодо рівня митної вартості ідентичних товарів за вищими рівнями митної вартості. При визначенні митної вартості № 1 Конвеєрна стрічка з вулканової гуми, армована тільки текстильним матеріалом шириною менше як 800 мм застосовано метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів відповідно до статті 59 МК України.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю над правильністю визначення митної вартості товару: митна декларація від 03.06.2021 №А102030/2021/634971, від 21.07.2021 №А500020/2021/203254 вартість згідно джерела інформації 2,41 долара США».

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару відповідач видав позивачу картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №А100250/2021/00041 від 29.07.2021.

Незгода із прийнятим відповідачем рішенням та карткою відмови в прийнятті митної декларації обумовила позивача на звернення до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, мотивував своє рішення тим, що відповідачем не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність прийняття оскаржуваного рішення щодо коригування митної вартості, а надані позивачем до митного оформлення документи спростовують сумніви щодо достовірності поданих декларантом відомостей про митну вартість товару та/або неправильності обрання позивачем методу визначення та обчислення митної вартості товару.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно ж до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно п. 23, 24 ч. 1 ст. 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтями 49, 50 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу. (ч. 1, 2 ст. 51 МК України).

Згідно ч.1 - 3 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1 - 2 статті 58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64 "Резервний метод" МК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Згідно ч. 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частини 5 - 6 статті 53 МК України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (ч. 1 - 3 ст. 54 МК України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

В той же час частиною 6 зазначеної статті передбачено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 1, 2 ст. 55 МК України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі (частина 12 статті 264 МК України).

Отже митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Судом встановлено, що позивачем до митного оформлення, було подано пакет документів передбачених частиною другою статті 53 МК України, а саме: пакувальний лист, рахунок-проформа (проформа інвойс) №від 10.04.2021, рахунок фактура (комерційний інвойс) №SLPPA37 від 25.05.2021, коносамент 177XNENEN30420A від 01.06.2021, міжнародна товарно-транспортна накладна №3037 від 27.0.2021, міжнародна товарно-транспортна накладна № 3721 від 27.0.2021, платіжний документ №0428 від 28.04.2021, платіжний документ №0608 від 08.06.2021, рахунок фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №від 26.07.2021, довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 1/2021 від 09.08.2021, зовнішньоекономічний договір (контракт) №08/02-2021 від 08.02.2021, договір про надання послуг митного брокера №14-06/17 від 14.06.2017, договір на перевезення №/AF- 11490 від 30.05.2019, лист №25 від 24.06.2021 року про відсутність страхування, лист про відсутність товарної марки від 30.05.2019.

Вказані документи, не містять у собі будь-яких розбіжностей чи недостовірних відомостей.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи відповідача, наведені в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, про те, що в наданих до митного оформлення документах позивача, які підтверджують митну вартість товарів, є розбіжності, а також що в них відсутні всі відомості, що б підтверджували числові значення складових митної вартості.

Так колегія суддів критично ставиться до твердження відповідача про те, що відсутні відомості щодо включення до ціни товару інших витрат, зокрема експортного мита та інших зборів, витрати на доставку та загрузку товару.

Умови поставки FОВ (Інкотермс 2010) передбачають, що продавець виконав своє зобов`язання з поставки у момент переходу товару через поручні судна у порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту покупець має нести усі витрати і ризики загибелі або пошкодження товару. За умовами FOB на продавця покладаються обов`язки з очищення товару від мита для його експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом.

Отже під час імпорту товару на умовах FОВ (Інкотермс 2010) вартість транспортування товару до митного кордону, а також сплачене експортне мито та інші збори у країні відправлення включаються до митної вартості товару.

У зв`язку з наведеним колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наведені вище доводи відповідача про ймовірність невключення інших складових митної вартості до митної вартості задекларованого позивачем згідно митної декларації №UA100250/2021/421807 товару, ґрунтується виключно на припущенні, та не може слугувати належним критерієм обґрунтованості оскаржуваного рішення.

Також в оскаржуваному рішенні відповідач зазначив, що згідно із контрактом умови поставки FОВ Нінгбо, а згідно з експортною декларацією країни відправлення, товар був відправлений з порту Бейлун, що, на думку митного органу. впливає на митну вартість товару.

Однак, колегія суддів вважає такі доводи відповідача необґрунтованими, оскільки згідно із загальнодоступними даними з інтернет-ресурсів порт Нінбо найбільш завантажений порт у світі, розташовується в провінції Чжецзян, Китай та об`єднує кілька портів: Бейлунь, Чженьхай та порти Нінбо, Даксі і Чуаньшань.

Крім того, колегія суддів вважає передчасним відхилення відповідачем висновку Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати за результатами цінового моніторингу від 02.07.2021 №Ц-540 через його невідповідність вимогам чинного законодавства України, так як відповідач не наділений повноваженнями щодо відхилення результатів експертизи торгово-промислових палат України без надання належних та допустимих доказів щодо їх спростування в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Також, судом першої інстанції вірно зазначено те, що саме відповідач при направленні свого запиту щодо надання позивачем додаткових документів для підтвердження заявленої ним митної вартості товару витребував обґрунтований експертний висновок про вартісні характеристики товару.

Разом з тим встановлено, що згідно із висновком Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати за результатами цінового моніторингу від 02.07.2021 №Ц-540 експерт Челнокова Ю.І. дійшла висновку, що вартість спірного товару (65062,94 долара США) з урахуванням величини партії, форми оплати та поставки (FOB Нінбо) є обґрунтованою, відповідає ціноутворюючим факторам ринку на дату експертизи.

Колегія суддів критично ставиться до інших виявлених відповідачем недоліків у документах, наданих позивачем та які не належать до документів, які підтверджують митну вартість товару, адже виявлені недоліки не можуть спростовувати заявлений позивачем рівень митної вартості товару, який підтверджується наданими належними та допустимими доказами, та не викликають у суду сумнівів у достовірності визначеної позивачем митної вартості товару.

Проаналізувавши доводи митного органу, що слугували підставою для відмови у визнанні митної вартості, заявленої позивачем, суд дійшов висновку, що контролюючий орган не довів, що позивачем було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість імпортованого товару, та що у документах, поданих позивачем до митного оформлення, були відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Зі змісту спірного рішення Київської митниці слідує, що митний орган не надав належної оцінки поданим документам та не встановив конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товару за основним методом визначення митної вартості.

Водночас, колегія суддів вважає, що позивач надав митному органу для митного оформлення імпортованого товару документи, згідно з переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, які ідентифікують оцінюваний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, які підтверджують заявлену митну вартість товару.

При цьому надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В той же час відповідачем ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанцій не надано жодних доказів недостовірності заявленої Товариством вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено наявності передбачених частиною третьою чи четвертою ст. 53 Митного кодексу України підстав для витребування від позивача (декларанта) додаткових документів, а саме відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, відповідачем не наведено переконливих аргументів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано до суду жодних належних та допустимих доказів того, що подані позивачем документи не дозволяли митному органу у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни.

Крім того, як правильно зазначив суд першої інстанції, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинно також бути наведено пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначено докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Коригування митної вартості товару виключно на підставі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС) Державної митної служби та прийняття до уваги невизначено в рішенні товару, не відповідає нормам чинного митного законодавства.

З огляду на викладене у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто, прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 18.04.2024р.)