Справа № 640/18290/21
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

16 квітня 2024 року Справа № 640/18290/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кочанова П.В., за участю секретаря судового засідання Зубачевської М.С., розглянувши у підготовчому засіданні заяву про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Комунальне підприємство Київтранспарксервіс про визнання протиправним та скасування п. 31 таблиці №1 до додатка 5 до рішення від 24.12.2020 №22/22,-

за участі представників сторін:

представник позивача не з`явився

представник відповідача Дудник Н.С.

представник третьої особи Нестеренко О.С.

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Київської міської ради, в якому просила суд: визнати незаконним та скасувати пункт 31 (Деснянський район, Територіальне розміщення паркувального майданчика ІІІ зона) таблиці №1 до додатка 5 рішення Київської міської ради від 23.06.2011 №242/5629 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві» (в редакції рішення Київської міської ради від 24.12.2020 №22/22) та виключити земельну ділянку розташовану за адресою: м.Київ, вул.Братиславська 9 із переліку паркувальних майданчиків, що закріплені за КП «Київтранспарксервіс».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2021 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк від позивачки через канцелярію суду надійшли матеріали для усунення недоліків позову. Зокрема позивачка подала до суду примірники уточненого позову, де зміст позовних вимог виклала у наступній редакції: «визнати протиправним та скасувати пункт № 31 (Деснянський район, Територіальне розміщення паркувального майданчика ІІІ зона) таблиці № 1 до додатка 5 рішення Київської міської ради від 24.12.2020 №22/22 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 23.06.2011 року №242/5629 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві».

3 серпня 2021 року, Окружним адміністративним судом м. Києва відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 20 вересня 2021 року. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство «Київтранспарксервіс».

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Матеріали справи отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2023, справу розподілено судді Кочановій П.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року суддею Кочановою П.В. прийнято до провадження адміністративну справу №640/18290/21, розгляд справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16 лютого 2024 року о 13:00 год.

Ухвала Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року була надіслана позивачу засобами поштового зв`язку «Укрпошта» за адресою, яка зазначена в позовній заяві ( АДРЕСА_1 ) за штрихкодом 612. Відповідно до даних сервісу відстеження поштових відправлень на офіційному сайті національного оператора поштового зв`язку «Укрпошта» (https://track.ukrposhta.ua), поштове відправлення №612 не було вручено 28.02.2024 під час доставки та повернуто на адресу суду з відміткою «відсутність адресата за вказаною адресою».

Водночас, судом було повідомлено позивача про призначення підготовчого засідання на 16 лютого 2024 року о 13:00 год. телефонограмою, яку прийнято позивачем особисто.

Повідомлення про призначення підготовчого засідання на 16 лютого 2024 року о 13:00 год. було розміщено на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Судові виклики та повідомлення про прийняті рішення Київського окружного адміністративного суду (https :/ / adm. ko. court. gov. ua/ sud 1070/ sudovi _vukluku_ ta_ povidomlenja/).

У підготовче засідання, призначене на 16 лютого 2024 року з`явилися представники відповідача та третьої особи, позивач, яка була належним чином повідомлена, не з`явилась, клопотань про повідомлення поважності причин неявки чи відкладення розгляду справи не надала.

У підготовчому засіданні 16 лютого 2024 року відкладено розгляд справи до 19 березня 2024 року о 13:00 годині, у зв`язку з неявкою позивача.

Повістка про виклик до суду на 19 березня 2024 року о 13:00 годині була надіслана позивачу засобами поштового зв`язку «Укрпошта» за адресою, яка зазначена в позовній заяві (м.Київ, вул.Шолом-Алейхема, буд.22 кв.23). Як вбачається з відмітки Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення №754, повістка про виклик до суду була повернута з відміткою «за закінченням строку зберігання».

У підготовче засідання, призначене на 19 березня 2024 року з`явилися повноважні представники відповідача та третьої особи, позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року продовжено строк підготовчого засідання на тридцять днів, відкладено підготовче судове засідання по справі № 640/18290/21 до 16 квітня 2024 року о 13:30 годині.

Судом було повідомлено позивача та її представника ОСОБА_2 про призначення підготовчого засідання на 16 квітня 2024 року о 13:30 год. телефонограмою, яку прийнято позивачем особисто 26 березня 2024 року о 12 год.28 хв., та її представником 26 березня 2024 року о 12 год.55 хв.

У підготовче засідання, призначене на 16 квітня 2024 року з`явилися представники відповідача та третьої особи, позивач та представник позивача, які були належним чином повідомлені, не з`явилися, клопотань про повідомлення поважності причин неявки чи відкладення розгляду справи не подавали.

У підготовчому засіданні 16 квітня 2024 року представником третьої особи заявлено клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача у судові засідання. Представник відповідача підтримав заявлене клопотання третьої особи.

Розглянувши заявлене клопотання представника третьої особи та відповідача, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 181 КАС України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до приписів пункту третього частини п`ятої статті 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 КАС України, а саме, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 124 КАС України визначено, що повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.

Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: за відсутності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

Якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов`язковою, він може направити повістку лише представнику.

Як вже було зазначено та вбачається з матеріалів справи позивач у судові засідання не прибула, про причини не прибуття суд не повідомила.

При цьому, встановлені обставини та наявні в матеріалах справи письмові докази свідчать про те, що позивача повідомлено про дату, час і місце судових засідань належним чином у відповідності до положень статті 124 КАС України, оскільки судові повістки направлялись на адресу, вказану позивачем у позовній заяві, проте конверти повернулись на адресу Київського окружного адміністративного суду з відміткою поштового відділення «відсутність адресата за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання».

Згідно із частиною першою статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Відповідно до змісту абзацу 4 частини четвертої статті 124 КАС України у разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

За правилами частини одинадцятої статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

При цьому беруться до уваги положення ч. 6 ст. 7 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно із якими у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Отже, відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, судові повістки вважаються належним чином врученими позивачу.

З урахуванням вищезазначеного, суд доходить висновку, що позивач належним чином повідомлена про дату, час і місце судових засідань.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка у кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування (зазначену правову позицію висловлено Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19, від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21).

Суд звертає увагу на те, що процесуальні обов`язки слід належно виконувати на відповідній стадії судового провадження.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог вказаних статей КАС України повідомлення про неможливість прибуття у підготовче засідання 16 лютого 2024 року, 19 березня 2024 року та 16 квітня 2024 року з поважних причин, заяви про розгляд справи за відсутності позивача чи відкладення підготовчого засідання.

Вищезазначене розцінено судом, як зловживання процесуальними правами, оскільки у частині п`ятій статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, регламентовано обов`язки учасників справи, зокрема, серед іншого, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, проте позивач даного процесуального обов`язку не виконав.

Суд акцентує, що будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 19.02.2020, залишеною без змін Великою Палатою Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №9901/11/19 (адміністративне провадження №П/9901/11/19).

Окрім того, суд звертає увагу, що у нормах процесуального законодавства закріплено обов`язок учасників судового процесу (до яких віднесено й Позивача), які не можуть із поважних причин прибути до суду, завчасно повідомити про це суд у будь-який незаборонений законом спосіб. Завчасність стосується здійснення відповідного повідомлення в таких часових межах, щоб до початку судового засідання суд отримав вказану інформацію.

Вказана позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 280/5263/18.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що таким чином позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що позбавляє суд можливості вирішити спір по суті заявлених вимог.

Положеннями статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі Гінчо проти Португалії передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

У своєму рішенні у справі Калашников проти Росії Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьова проти України зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв розумності строку є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини Чірікоста і Віола проти Італії).

У відповідності до вимог пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив суд про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що третя неявка позивача перешкоджає розгляду справи та відсутність заяви позивача про розгляд справи за її відсутності, суд доходить висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України - залишення позову без розгляду.

Вищезазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19 (провадження №11-122заі20).

Керуючись ст.ст. 2, 6-9, 44, 45, ч. 5 ст. 205, п.4 ч.1 ст. 240, 248, 256, 293-297 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Заяву представників Київської міської ради та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Комунальне підприємство «Київтранспарксервіс» про залишення позовної зави без розгляду задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Комунальне підприємство «Київтранспарксервіс» про визнання протиправним та скасування п. 31 таблиці №1 до додатка 5 до рішення від 24.12.2020 №22/22 - залишити без розгляду.

Ухвала прийнята у нарадчій кімнаті, вступна та резолютивна частини проголошені у судовому засіданні 16 квітня 2024 року у присутності представників сторін.

Повний текст ухвали складений та підписаний 19 квітня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки визначені статтею 293-297 КАС України.

Суддя Кочанова П.В.