Справа № 580/2574/24
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2024-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 квітня 2024 року справа № 580/2574/24 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаращенко В.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання позивачів про розгляд справи з викликом сторін в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання незаконними рішень та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, в якому позивач просить:

- скасувати наказ Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.02.2024 №75 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», відповідно до якого майора поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни було звільнено зі служби в Національній поліції України;

- скасувати наказ Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.02.2024 №103 о/с «По особовому складу», відповідно до якого майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в Національній поліції України, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника 7-го відділу (моніторингу та координації) управління стратегічних розслідувань у Черкаській області;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України щодо зволікання із розглядом рапорту майора поліції ОСОБА_1 від 12.01.2024 про звільнення його зі служби в Національній поліції України за власним бажанням;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України розглянути та задовольнити рапорт майора поліції ОСОБА_1 від 12.01.2024 про звільнення його зі служби в Національній поліції України за власним бажанням.

Ухвалою судді від 15.03.2024 відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.

Представники позивача та відповідача подали до суду клопотання про розгляд справи з викликом сторін, посилаючись на те, що справа, потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин, також представники бажають особисто бути присутніми в судовому засіданні, висловити свою позицію, а тому на думку представників справа підлягає розгляду в судовому засіданні з викликом сторін.

Вирішуючи вказані клопотання, суд виходить з наступного.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного) (ч. 1 ст. 12 КАС України).

Згідно ч. 2 ст. 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 257 КАС України зазначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд враховує, що дана справа не належить до переліку справ, які обов`язково розглядаються за правилами загального позовного провадження, і питання про її складність вирішується судом з урахуванням критеріїв ч. 3 ст. 257 КАС України.

Крім того, слід вказати, що за ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд також звертає увагу, що учасник справи під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не позбавляється права заявляти клопотання та подавати свої доводи і заперечення щодо тверджень іншої сторони.

При цьому, тлумачення норм права та оцінка доказів наданих учасниками справи є прерогативою суду та не потребує особистої участі представників сторін.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24 січня 2020 року у справі № 9901/491/19 (11-1189заі19).

Отже, враховуючи обраний позивачем спосіб захисту, категорію справи, приймаючи до уваги відсутність необхідності призначати експертизу, кількість сторін справи, тому суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представників про розгляд справи з викликом сторін.

Окрім наведеного, представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позову без розгляду, обґрунтоване тим, що відповідно до частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Представник відповідача зазначив, що Департаментом дотримано вимоги статті 30 Статуту та надіслано ОСОБА_1 накази Департаменту від 20.02.2024 № 75 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та від 20.02.2024 № 103 о/с «По особовому складу», яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції, як електронною поштою 21.02.2024, так і поштою 21.02.2024.

Враховуючи вищевказане, та керуючись частиною другою статті 30 Статуту днем ознайомлення ОСОБА_1 з наказами про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення зі служби в поліції надісланими на месенджер WhatsApp є 24.02.2024.

Крім того, днем ознайомлення із вказаними наказами надісланими на поштову адресу ОСОБА_1 є 26.02.2024.

За твердженням представника відповідача, ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав 24.02.2024 і враховуючи вимоги частини четвертої статті 31 Статуту останнім днем строку звернення до суду за захистом своїх порушених прав, навіть з дня ознайомлення з вказаними наказами направленими поштою є 09.03.2024, а оскільки цей день є вихідним, то відповідно до норм КАС України останнім днем такого строку є 11.03.2024. На позовній заяві ОСОБА_1 стоїть відмітка про отримання та реєстрацію такої заяви в Черкаському окружному адміністративному суді 13.03.2024 за № 13253/24. Вказане свідчить, що ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду 13.03.2024 тобто з пропуском 15-денного строку оскарження застосованого до поліцейського дисциплінарного стягнення, оскільки граничний строк звернення до суду у цій справі - 11.03.2024.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій заперечив проти викладених представником відповідача доводів, посилаючись на те, що в установлені ст. 122 КАСУ та ст. 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» процесуальні строки звернувся із позовною заявою до Черкаського окружного адміністративного суду засобами рекомендованої поштової кореспонденції 06.03.2024, про що свідчить поштова квитанція ДП «Укрпошта» від 06.03.2024 з ідентифікатором доступу №741.

Вирішуючи подане клопотання про залишення позову без розгляду, суд враховує, що згідно ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.5 ст.122 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 4 ст. 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Як встановлено судом, наказом відповідача від 20.02.2024 № 103 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 21.02.2024.

У відповідності до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Згідно відомостей, які містяться в матеріалах справи, позовна заява з додатками надіслана до Черкаського окружного адміністративного суду рекомендованим поштовим відправленням №741. Згідно відтиску штемпеля відділення поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта», який міститься на конверті, поштове відправлення №741 подано на пошту 06.03.2024.

Направлення рекомендованого поштового відправлення №741 також підтверджено фіскальним чеком від 06.03.2024, який видано відділенням поштового зв`язку ВПЗ Черкаси-31 ПАТ «Укрпошта» від 06.03.2024 №112.

Отже, позовна заява з додатками подані на відділення поштового зв`язку на 15-й день з дати винесення оскаржених наказів від 20.02.2024 № 75 та від 20.02.2024 № 103 о/с, тому позивач не пропустив строк звернення до суду з позовом про оскарження цих наказів.

Щодо поданого представником позивача клопотання про виклик та допит в якості свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд зазначає, що клопотання представника позивача про виклик свідків обґрунтоване необхідністю встановлення обставин подання позивачем рапорту про звільнення та передачі позивачем своїх справ у зв`язку із звільненням зі служби.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Отже, в якості свідка може бути допитана особа, якій відомі обставини, які мають значення для об`єктивного вирішення спору. Однак, суд звертає увагу, що пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_4 містяться в матеріалах справи, оскільки відібрані під час проведення службового розслідування відносно позивача. Представник позивач не зазначив обґрунтувань необхідності виклику свідка ОСОБА_3 , оскільки не зазначив посилання на докази, якими підтверджено участь вказаного свідка у процесі звільнення позивача зі сулжби.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи міститься копія рапорту позивача від 12.01.2024 про звільнення зі служби, який зареєстровано за №СЕД-1534 від 19.01.2024, тому обставини подачі та реєстрації рапорту позивача про звільнення зі служби є відомими.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання представника позивача про виклик свідків та їх допит в судовому засіданні.

Керуючись статтями 12, 92, 120, 122, 248, 256, 257, 262-263 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань представника позивача та представника відповідача про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідків відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО