Справа № 160/9009/24
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2024-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 квітня 2024 року Справа 160/9009/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа: Генеральний штаб Збройних Сил України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення виплат, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа: Генеральний штаб Збройних Сил України, в якій просить:

1) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не виплати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з військової частини НОМЕР_1 компенсації вартості неотриманого речового майна.

2) зобов`язати командира Військової частини НОМЕР_1 скласти довідку (за формою встановленою Порядком затвердженим постановою КМУ №178 від 16.03.2016р.) про вартість неотриманого речового майна за період проходження військової служби та відповідно до вказаної довідки провести виплату ОСОБА_1 грошової компенсації неотриманого речового майна;

- провести виплату ОСОБА_1 компенсації (14 днів за 2022р. та 14 днів за 2023р.) невикористаної додаткової відпустки як учаснику бойових дій;

- провести виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди встановлену абз. 1 п. 1 Постанови КМУ № 168 від 28 лютого 2022 р., в редакції від 20.01.2023 року, в розмірі до 100000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, за період: серпень 2022 року, вересень 2022 року, листопад 2022 року;

- провести виплату ОСОБА_1 грошового забезпечення за період серпень 2022 року, вересень 2022 року, жовтень 2022 року;

- провести виплату ОСОБА_1 матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань, у розмірах, передбачених Постановою КМУ №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- провести виплату ОСОБА_1 грошову компенсацію за час находження на першому в 2022 році та другому в 2023 році лікуванні та на реабілітації в розмірі 100000 грн за кожний місяць, а саме:

разову додаткову винагороду в 100000 грн за безпосереднє поранення в 2022 році;

додаткову винагороду за період серпень, вересень 2022 року, в розмірі до 100000 гривень на місяць;

разову додаткову виногороду в 100000 грн за безпосереднє поранення в 2023 році;

додаткову винагороду за період березень, квітень, травень в розмірі до 100000 гривень на місяць;

- провести виплату ОСОБА_1 грошову компенсацію за час несвоєчасного розрахунку за кожний день прострочки відповідно до діючого законодавства України.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч.8 ст.171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

За правилами частини 6 статті 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

П`ятим днем для вирішення питання в даній адміністративній справі є 13.04.2024 року, що припадає на вихідний день (субота), а також перебування судді у відпустці, у зв`язку з чим, дана ухвала прийнята першим робочим днем 17.04.2024р.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не виплати позивачу…. не зазначає чого саме тощо

Також, згідно п.3 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень

Як зазначено вище, в прохальній частині позову позивач також просить стягнути з відповідача на свою користь різні види додаткового грошового забезпечення.

Однак, позивачем не зазначено в якому саме розмірі слід стягувати, протиправно недоплачені, на думку позивача, суми з відповідача та не надано відповідного обґрунтованого розрахунку сум.

Таким чином, позовні вимоги не конкретизовані, викладені в хаотичному порядку, у зв`язку з чим, не відповідають визначеної у ч.1 ст.2 КАС України меті адміністративного судочинства у вигляді захисту ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, що також визначено у ч.2 ст.5 КАС України.

За таких обставин позивачу необхідно надати суду уточнену позовну заяву, відповідно до кількості сторін, в якій викласти позовні вимоги, враховуючи обраний спосіб судового захисту порушених прав та інтересів.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України також передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частина 5 статті 122 КАС України, передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач з 02.03.2022р. по 19.08.2023р. проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , та був двічі поранений під час виконання бойових завдань, проте під час звільнення відповідач безпідставно не нарахував та не виплатив додаткове грошового забезпечення в т.ч.: 1) грошове забезпечення включно до дня звільнення у тому числі в серпні, вересні 2022 року; 2) грошове забезпечення за безпосередню участь у бойових діях в серпні, вересні 2022 року; 3) грошову компенсацію за невикористану щорічну додаткову відпустку за 2022 та 2023 роки; 4) матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань, у розмірах, передбачених Постановою КМУ №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; 5) грошову компенсацію за неотримане речове майно; 6) грошову компенсацію за два поранення та час находження на лікуванні та на реабілітації; 7) грошову компенсацію за час несвоєчасного розрахунку.

Тобто, предметом спірних правовідносин у даній справі є незгода позивача щодо не виплати грошового забезпечення під час проходження служби в період з 02.03.2022р. по 19.08.2023р.

Приписами частини 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або ж іншими законами.

Таким законом в даному випадку є Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Із даною позовною заявою позивач звернувся до суду 08.04.2024р., що свідчить про пропуск позивачем тримісячного строку на звернення до суду, передбаченого ст. 233 Кодексу законів про працю України.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Однак, позивач заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку до суду не надавав.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення доступу до правосуддя, суд вважає за необхідне надати позивачу можливість подати обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом із зазначенням обставин, які об`єктивно унеможливлювали реалізацію позивачем права щодо своєчасного звернення до суду із даним позовом, та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому згідно ст.ст.123, 169 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Крім того, при підготовці зазначеного позову, позивачем не прийнято до уваги вимоги ч.ч.4, 5 ст.49 КАС України, згідно з якими, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, проте відповідної заяви позивачем не надано та не зазначено на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі, а також не зазначено, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відсутність чіткого визначення процесуального статусу третіх осіб які беруть участь у справі, з обґрунтуванням необхідності їх залучення, позбавляє суд можливості чіткого виконання вимог КАС України, а саме ст.49 КАС України, як необхідної умови для захисту прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

Ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа: Генеральний штаб Збройних Сил України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення виплат, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом:

- надати належним чином оформлену заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з чітким обґрунтуванням причин поважності його пропуску та наданням підтверджуючих доказів;

- викласти в прохальній частині позовні вимоги щодо предмету спору із зазначенням належного способу захисту прав позивача, з урахуванням ст.ст.5, 160 КАС України (у тому числі належним розрахунком в разі наявності вимоги про стягнення);

- надати обґрунтоване клопотання про залучення третьої особи із зазначенням відповідного статусу (із самостійними вимогами чи без таких, на стороні позивача або відповідача) та зазначити, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та зазначити, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Роз`яснити, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Турлакова