Справа № 340/10175/23
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

16 квітня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/10175/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління ПФУ в Кіровоградській області, вул. Соборна, 7а, м. Кропивницький, 25009

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

1)визнати протиправною бездіяльність Головного управління ПФУ в Кіровоградській області щодо не нарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків нарахованої та невиплаченої пенсії за період з 01.01.2018 по день фактичної виплати донарахованої та не виплаченої частини доходів протиправною;

2) зобов`язати Головне управління ПФУ в Кіровоградській області нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків нарахованої та невиплаченої пенсії за період з 01.01.2018 по день фактичної виплати донарахованої та не виплаченої частини пенсії, відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків їх виплати".

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14.12.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 29.03.2024 вказаний позов залишено без руху, відповідно до приписів ч.13 ст. 171 КАС України. Вказаною ухвалою зобов`язано надати до суду уточнену позовну заяву в частині позовних вимог з зазначенням дати фактичної виплати донарахованої та не виплаченої частини пенсії, а також надати докази отримання таких виплат, а саме - донарахованої та невиплаченої частини пенсії, вказати суму та підстави донарахування суми пенсії та надати копію позовної заяви для відповідача; докази розгляду заяви від 11.12.2023 року що подавалась до ГУ ПФУ в Кіровоградській області щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати.

08.04.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху (вх.№8936/24). Так, на позовну вимогу викладено в наступній редакції:

1)визнати протиправною бездіяльність Головного управління ПФУ в Кіровоградській області щодо не нарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків нарахованої та невиплаченої пенсії за період з 01.01.2021 по день фактичної виплати донарахованої та не виплаченої частини доходів протиправною;

2) зобов`язати Головне управління ПФУ в Кіровоградській області нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків нарахованої та невиплаченої пенсії за період з 01.01.2021 по день фактичної виплати донарахованої та не виплаченої частини пенсії, відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів, в зв`язку з порушенням строків їх виплати".

Проаналізувавши вказану заяву, суд приходить до висновку, що вона є заявою про зміну предмету позову.

Так, звертаючись до суду з первинною редакцією позову, позивач мотивував свої позовні вимоги тим, що він є пенсіонером ДПА України та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, йому призначена пенсія за вислугу років на підставі Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Вказував, що відповідачем протиправно не нараховано та не виплачено компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, а саме - пенсії з 01.01.2018 року. Зазначає, що йому здійснено перерахунок пенсії, починаючи з 01.01.2018 року, у відповідності до Закону України від 23.12.2015 №900-VІІІ "Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей", статей 51, 63 Закону №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018 року.

При цьому, надаючи уточнений позов, вказує, що відповідачем протиправно не нараховано та виплачено компенсацію втрати частини грошових доходів, в зв`язку з порушенням термінів їх виплати з 01.04.2019, тобто вказуючи зовсім інший період.

Суд зауважує, що відповідно до заяви від 11.12.2023 року позивач звертався до відповідача з заявою про нарахування та виплату компенсації втрати частини грошових доходів, в зв`язку з порушенням термінів їх виплати з 01.01.2018 року (а.с.3) і саме це є предметом спірних правовідносин, які досліджуються в межах справи №340/10175/23.

Згідно з ч.1 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідного ч. 3 ст. 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно з ч.1 ст.167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, підстави заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду (ч. 2 ст. 167 КАС України).

При цьому, слід зазначити, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставою адміністративного позову є обставини (юридичні факти) і норми права, на яких у сукупності ґрунтуються вимоги позивача (предмет позову).

Збільшення чи зменшення розміру позовних вимог - це їх кількісна, а не якісна зміна.

Зміна розміру позовних вимог може бути викликана уточненням розрахунку ціни позову, частковим виконання спірного зобов`язання відповідачем, тобто збільшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі за тією ж раніше заявленою вимогою.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин та правових підстав позову, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмету, і підстав позову не допускається. Подання такої заяви не повинно призводити до заявлення по суті нового адміністративного позову.

Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог та, відповідно, не є зміною позовних вимог, оскільки тлумачення заміни передбачає заміну, наприклад, однієї вимоги іншою, а не доповнення раніше заявлених вимог.

Дотримання зазначених вимог забезпечує дотримання принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

У постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі № 826/19197/16 зазначено, що у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

У даній справі, за висновком суду, подавши заяву на виконання вимог ухвали суду від 29.03.2024 року, в якій заявлено нові вимоги із власним окремим предметом оскарження (нова вимога), які також передбачають нові окремі підстави оскарження (нові обставини, правові підстави, що були відсутні на час звернення з первинним позовом), позивачем по суті заявлено новий позов в рамках даної справи, що не відповідає вимогам ч.1 ст.47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, вимоги ухвали про залишення без руху в частині надання доказів - отримання спірних виплат (донарахованої та невиплаченої частини пенсії з зазначенням суми та підстави донарахування суми пенсії) та розгляду заяви від 11.12.2023 року що подавалась до ГУ ПФУ в Кіровоградській області щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати позивачем не виконано.

Положеннями ч. 13 ст. 171 КАС України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 КАС України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Керуючись ст.ст.47,171,240,243,248,294.295 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Повідомити позивача, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО