Справа № 300/6520/23
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 рокуЛьвівСправа № 300/6520/23 пров. № А/857/23301/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Онишкевич Т.В., Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу Департаменту благоустрою Івано-франківської міської ради на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2023 року у справі № 300/6520/23 за адміністративним позовом Департаменту благоустрою Івано-франківської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

суддя в 1-й інстанції Могила А.Б.,

час ухвалення рішення 16.11.2023 року,

місце ухвалення рішення м. Івано-Франківськ,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

В С Т А Н О В И В :

Департамент благоустрою Івано-Франківської міської ради звернувся в суд із позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 11.09.2023 №UA-2023-05-04-014211-а про результати моніторингу процедури закупівлі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Східним офісом Держаудислужби проведено моніторинг процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення UA-2023-05-04-014211-а на вебпорталі Уповноваженого органу Послуги з благоустрою прибудинкової території біля буд.3 на вул.Європейській в с.Вовчинець Івано-Франківської територіальної громади (ДК 021:2015-45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь). На думку Департаменту відповідачем прийнятий хибний висновок щодо невідповідності учасника процедури закупівлі ТОВ "Карпатінвестбуд" кваліфікованому критерію наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, установленому ст.16 Закону України "Про публічні закупівлі". Відповідно до Тендерної документації замовник установив вимогу щодо надання довідки довільної форми, яка містить інформацію про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які будуть використовуватися при наданні послуг на підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям. Учасник у складі тендерної пропозиції надав довідку, яка містить інформацію про наявність обладнання. Водночас відповідач помилково вважає, що надана інформаціє є недостатньою, зокрема через відсутність у довідці МТБ автогрейдера. Зазначає, що учасник змінив бульдозер та автогрейдер на наявний у нього екскаватор, що не порушило технологію виконання робіт. Отже пропозиція учасника відповідає тендерній документації замовника, тому замовник не мав підстав відхилити пропозицію учасника. Позивач не погоджується із визначеним у висновку способом усунення виявлених порушень та вказує на те, що вимога Держаудитслужби про припинення зобов`язань за договором не спрямована на усунення того порушення, яке було виявлене під час моніторингу процедури закупівлі, та не може бути виконана, оскільки прямо суперечить нормам цивільного законодавства про договірні правовідносини.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2023 року у справі № 300/6520/23 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив позивач, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, те що в Тендерній документації закупівлі «Послуги з благоустрою прибудинкової території біля буд. № 3 вул. Європейській в с. Вовчинець Івано-Франківської міської територіальної громади (ДК 021:2015-45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (UA-2023-05-04- 014211-a)» (далі Тендерна документація). Замовника не було зазначено конкретних механізмів чи обладнання які мали обов`язково бути в наявності в учасників.

Інформація, яку Замовник надає в технічній специфікації повинна дати учаснику повне розуміння щодо переліку і видів робіт, що підлягають виконанню, а також можливість визначити свою цінову пропозицію. Закон окремо не визначає джерела формування технічної специфікації при закупівлі робіт/послуг, проте відповідну інформацію можна знайти в Настанові з визначення вартості будівництва, затвердженій наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021р. № 281 (далі Настанова), якою керувався Замовник при формуванні технічних вимог до предмета закупівлі: «Послуги з благоустрою прибудинкової території біля буд. № 3 вул. Європейській в с. Вовчинець Івано-Франківської міської територіальної громади (ДК 021:2015-45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (UA-2023-05-04-014211-a)». В кошторисній документації для визначення вартості роботи з улаштування вирівнюючих шарів основи застосовано кошторисні норми України ресурсні елементні кошторисні норми КБ27-12-3 «Улаштування вирівнюючих шарів основи із щебеню автогрейдером» та КБ27-12-4 «Улаштування вирівнювальних шарів основи із щебенево-піщаної суміші автогрейдером». Інших розцінок для такого виду робіт не існує, а Настанова дозволяє проводити заміну технологічних ресурсів за умови, що це не призведе до технології виконання робіт.

Таким чином, апелянт зазначає, що Учасник правомірно включив у розрахунок договірної ціни екскаватор та відобразив його у довідці про наявність обладнання та матеріально-технічної бази.

Таким чином, судом першої інстанції не проведено дослідження суті спору, та не наведено жодних доказів невідповідності Учасника кваліфікаційному критерію «Наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» та відповідно підстав для відхилення його пропозиції.

Просить скасувати рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2023 року у справі № 300/6520/23 та задовольнити позовні вимоги.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скаржника, виходячи із такого.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог у справі, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач дійшов правильного висновку про те, що учасник ТОВ "Карпатінвестбуд" в складі своєї тендерної пропозиції не надав інформацію в повному обсязі, а тому не відповідав кваліфікаційним критеріям процедури закупівлі, що установлені замовником.

Під час розгляду справи відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено той факт, що позивач не дотримав принципу забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель та створення конкурентного середовища, чим порушив вимоги підпункту 2 пункту 1 Особливостей, оскільки не відхилив тендерну пропозицію ТОВ "Карпатінвестбуд", як таку, що не відповідала кваліфікаційним критеріям, установленим замовником.

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що На офіційному веб-порталі електронної системи публічних закупівель "Prozorro" Департаменту благоустрою Івано-Франківської міської ради оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі "відкриті торги", ідентифікатор закупівлі: UA-2023-05-04-014211-а за предметом закупівлі Послуги з благоустрою прибудинкової території біля буд.3 на вул.Європейській в с.Вовчинець Івано-Франківської територіальної громади (ДК 021:2015-45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (а.с.22-43).

Відповідно до пп.1.1 п.1 Додатку 1 Тендерної документації, замовник установив вимогу щодо надання довідки довільної форми, яка містить інформацію про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які будуть використовуватися при наданні послуг на підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям відповідно до вимог ст.16 Закону "Про публічні закупівлі".

В свою чергу, учасником ТОВ "Карпатінвестбуд" надана довідка №01 від 10.05.2023, яка містить інформацію про наявність обладнання, матеріально-технічну базу, устаткування тощо, які будуть використовуватися при наданні послуг, зокрема:

Транспортні засоби

1)самоскид DAF CF 85 340, кількість 1, на правах оренди;

2)екскаватор HITACHI EX35, кількість 1, надання послуг;

3)екскаватор навантажувач JCB, кількість 1, надання послуг;

Інструменти

1)електростанція пересувна, кількість 2, власне;

2)молоток відбійний, кількість 2, власне;

3)віброущільнювач, кількість 2, власне;

4)бетонозмішувач 150л, кількість 2, власне (а.с.44).

З урахуванням викладеного, прийнято рішення про допуск пропозиції ТОВ "Карпатінвестбуд" до аукціону. За зазначеною закупівлею переможцем визнано ТОВ "Карпатінвестбуд".

Далі, за результатами проведених торгів, 01.06.2023 між Департаментом благоустрою Івано-Франківської міської ради та ТОВ "Карпатінвестбуд" укладено договір про закупівлю послуг №105/23 (а.с.45-48).

Згідно наказу Східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України №170 від 18.08.2023 відповідачем розпочато моніторинг закупівель. Підставою для здійснення моніторингу закупівлі замовника - Департаменту благоустрою Івано-Франківської міської ради вказано виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (а.с.81-84)

В електронній системі закупівель "Prozorro" відповідачем опубліковано висновок від 11.09.2023 про результати моніторингу закупівлі, згідно з яким за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ "Карпатінвестбуд" встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженого постановою КМУ від 12.12.2022 №1178 (а.с.8-9, 85-87).

У висновку йдеться, що згідно тендерної документації замовником виставлена вимога щодо надання учасником довідки довільної форми, відповідного зразка, яка містить інформацію про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які будуть використовуватися при наданні послуг.

Замовник зазначив, що улаштування вирівнюючих шарів основи із щебню та шарів основи щебенево-піщаної суміші передбачено за допомогою використання автогрейдера. Однак відповідно до Відомості ресурсів до локального кошторису, учасник не планує виконувати роботи із застосуванням автогрейдера. У довідці учасника від 10.05.2023 №01 серед перелічених транспортних засобів автогрейдер відсутній.

При цьому, учасником у локальному кошторисі з розрахунком договірної ціни №19-02-1-1, який є додатком та невід`ємною частиною до договору закупівлі послуг від 01.06.2023 №105/23, у пунктах 15,16 розрахунок проведено з зазначенням що при виконанні послуги буде використовуватися автогрейдер.

Тобто, для підтвердження кваліфікаційного критерію, учасником ТОВ "Карпатінвестбуд" інформація надана не в повному обсязі, що є порушення вимог відповідно до підпункту 2 пункту 41 Особливостей. Вказана тендерна пропозиція учасника підлягала відхиленню.

Окрім цього, Східний офіс Держаудислужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 01.06.2023 №105/23 через укладення додаткової угоди з дотримання положень Господарського та Цивільного кодексів України.

Позивач не погоджується із визначеним у висновку способом усунення виявлених порушень та вказує на те, що вимога Держаудитслужби про припинення зобов`язань за договором не може бути виконана, оскільки прямо суперечить нормам цивільного законодавства про договірні правовідносини.

Вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним, позивач звернувся з позовом до суду.

З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 р. № 2939-XII (в подальшому Закон № 2939-XII).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За приписами пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону № 2939-XII).

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).

Тобто, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 р. № 922-VIII (в подальшому Закон № 922-VIII, у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад (в подальшому Закон № 922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п.п. 18, 22, 25, 27, 31, 32 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII, переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку; публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; роботи - розроблення проектної документації на об`єкти будівництва, науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого та невиробничого призначення, роботи з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації, роботи з нормування в будівництві, геологорозвідувальні роботи, технічне переоснащення діючих підприємств та супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- і супутникова фотозйомка та інші послуги, що включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих робіт; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону № 922-VIII, відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII, оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування). В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація. Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (ч. 1 ст. 22 Закону № 922-VIII).

Згідно із п.п. 1, 3, 8, 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов. У тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклад формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, серед іншого, у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Частиною 6 статті 33 Закону № 922-VIII встановлено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів. У разі подання скарги до органу оскарження після оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю перебіг строку для укладання договору про закупівлю призупиняється.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону № 992-VIIIелектронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Частинами 1-4 ст.8 Закону № 992-VIIIпередбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Постановою КМ України № 1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Згідно з пунктом 23 Особливостей № 1178 моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону № 992-VIIIповідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 6 ст. 8 Закону № 992-VIIIвстановлено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Частинами десятою - одинадцятою статті 8 Закону № 922-VIII установлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

Щодо правомірності зобов`язань, що містяться в оскаржуваному Висновку, колегія суддів зазначає таке.

За змістом висновку, що оскаржується вбачається, що в Технічних вимогах на закупівлю послуг благоустрою прибудинкової території замовник зазначив, що улаштування вирівнюючих шарів основи із щебеню та шарів основи щебнево-піщаної суміші передбачено за допомогою використання автогрейдера. Однак відповідно до Відомості ресурсів до локального кошторису учасник не планує виконувати роботи із застосуванням автогрейдера та повідомив замовника про заміну бульдозера та автогрейдера на наявний у нього екскаватор. При цьому, у локальному кошторисі з розрахунку договірної ціни зазначено про використання екскаватора для розробки ґрунту в траншеях та котлованах, а також для навантаження сміття на автомобілі-самоскиди.

Тобто, замінивши різні за функціональним призначенням транспортні засоби, учасник не надав порівняльну таблицю технічних характеристик таких, що на думку суду є очевидною підставою для відхилення тендерної пропозиції.

Таким чином, органом державного фінансового контролю вірно зазначено про невідповідність тендерної пропозиції вимогам відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII, відповідно вірно кваліфіковано порушення позивачем вимоги підпункту 2 пункту 1 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178.

Суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що відповідач дійшов правильного висновку про те, що учасник ТОВ "Карпатінвестбуд" в складі своєї тендерної пропозиції не надав інформацію в повному обсязі, а тому не відповідав кваліфікаційним критеріям процедури закупівлі, що установлені замовником.

В свою чергу, переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації. Відхилення тендерної пропозиції за наявності підстав, є обов`язком, а не правом замовника.

Неналежна оцінка кваліфікаційного критерію дає підстави вважати, що в такий спосіб замовник всупереч вимогам Закону №922-VIII та Особливостей, надав незаконну перевагу ТОВ "Карпатінвестбуд" перед іншими учасниками тендеру.

Згідно із ст. 43 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним (частина 2 статті 16 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1 3, 5 статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, аналіз наведених положень законодавства дає суду підстави для висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі. У разі не дотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу підпункту 2 пункту 1 Особливостей повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Суд вважає, що відповідачем правомірно визначено один із способів усунення виявлених порушень, який є чітким, зрозумілим та відповідає допущеному порушенню, наслідком якого стало неправомірне визначення переможцем та укладення договору про закупівлю з учасником, тендерну пропозицію якого належало відхилити.

Як вбачається зі змісту Висновку, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору підлягали виконанню, а доводи, наведені у позовній заяві, не є підставою для його скасування.

Такий висновок наведений у постанова Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі №420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі №200/10092/20, від 24 січня 2023 року у справі №280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі №260/2993/21, від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21, від 28 вересня 2023 року у справі №140/13717/21, від 19 жовтня 2023 року у справі №420/25126/21, від 02 листопада 2023 року у справі №420/2133/23, від 14 грудня 2023 року у справі №140/6549/22, від 27 грудня 2023 року у справі №280/5835/22.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким що не підлягає до задоволення.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір розподілу не підлягає.

Керуючись ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Департаменту благоустрою Івано-франківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2023 року у справі № 300/6520/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Т. В. Онишкевич
Н. М. Судова-Хомюк
Повне судове рішення складено 15.04.2024