Справа № 160/1937/24
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 квітня 2024 рокуСправа №160/1937/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , яка подана представником адвокатом Біжко Юлією Олександрівною до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та поновлення на службі, визнання протиправним та скасування наказу про звільнення зі служби та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу
22.01.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована через систему «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 , яка подана його представником адвокатом Біжко Ю.О., до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, в якій представник позивача просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року за №2220к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП в частині п. 3 у відношенні майора поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року за №919 о/с по особовому складу, яким майора поліції ОСОБА_1 (0070494) начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, звільнено зі служби з 22.12.2023 року;
- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 22.12.2023 року;
Після зазначених подій у ОСОБА_1 погіршився стан здоров`я, стався гіпертонічний криз та з 08.12.2023 року лікарем-терапевтом йому було оформлено медичний висновок про тимчасову непрацездатність №8КЕ9-АЕНЕ-2542-КМ9 від 08.12.2023 року, який подовжувався декілька разів на підставі медичного висновку №6ЕМР-9СЗХ-В2В4-29АН від 13.12.2023 року та медичного висновку №7АЗС-7ТЕ2-ТВСМ-7ЕРВ від 22.12.2023 року (період непрацездатності до 26.12.2023 року). 27.12.2023 року, під час вручення ОСОБА_1 наказу про звільнення йому також стало відомо про те, що за результатами службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Кам`янського РУП ГУНП, що призвели до надзвичайної ситуації, дисциплінарною комісією було складено висновок від 11.12.2023 року. Відповідно до висновку від 11.12.2023 року дисциплінарною комісією було запропоновано: «... за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 «Закону України «Про національну поліцію», п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, Присяги працівника поліції, п. 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, абз. 10 п. 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 26.01.2016 №50 та п. 2.2.1 наказу ГУНП від 10.01.2023 №55, п. 2.1, 2.12.1, 2.12.6, 2.13.4, 2.14.1, 2.14.3, 2.15.1, 2.15.5 Посадових інструкцій , що виразилися у неналежному контролі за роботою підлеглих поліцейських, що призвело до необгрунтованого списання ними до справи 3 матеріалів ЖЄО за фактами вчинення кримінальних правопорушень, невиконання 20 доручень слідчих (виконання одного з яких доручив особисто), термін виконання яких сплив, особистому не складанні відповідних рапортів про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень у матеріалах ЄО, невжитті заходів щодо подальшого їх скерування до СВ Кам`янського РУП ГУНП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не здійсненні контролю за складання індивідуальних планів роботи підлеглих та планів роботи секторів відділу кримінальної поліції РУП, неналежному здійсненні перевірок службового кабінету і службового транспортного засобу майора поліції ОСОБА_3 , нездійснення контролю за вжиттям майором поліції ОСОБА_3 заходів щодо усунення виявлених 10.11.2023 недоліків діяльності відділу кримінальної поліції РУП, а також дотримання останнім правил користування службовим транспортним засобом, не проходженні щомісячного тестування на освітньому порталі НПУ для визначення власного рівня службової підготовки у листопаді 2023 року, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основних обов`язків, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, - застосувати до начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ...». Та, як вже було зазначено вище з урахуванням даного висновку від 11.12.2023 року, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року №919 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підставами для звільнення позивача зазначено: наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року №2220к. Відповідно незгода ОСОБА_1 з вищенаведеними наказами стала підставою звернення до суду з цим позовом.
26.02.2024 року відповідач подав письмовий відзив на позов, в якому відповідач не визнає позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач зазначає, що проведення обшуків, затримання окремих працівників поліції кримінальної поліції Кам`янського районного управлення поліції ГУНП, з подальшим оголошенням їм повідомлення про підозру, дискредитують звання поліцейського, підривають авторитет поліції в очах громадськості, довіру суспільства поліції та набування суспільного резонансу через створення негативної громадської думки через опублікування в мережі Інтернет значної кількості інформації щодо придатності останніх за вчинення тяжких злочинів.
Крім того протягом служби в Національній поліції України позивач неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності (зауваження від 26.10.2021 року № 1299 та зауваження від 23.06.2022 року № 482).
Відповідач зазначив, що безпосередньо позивач, займаючи керівну посаду у кримінальному блоці райуправління поліції, зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу, направлену на її зміцнення та запобігання вчиненню правопорушень, проте потягом 2023 року поліцейські підрозділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП притягувались до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни 27 разів, що свідчить про неналежний контроль та проведену роботу в цьому напрямку.
26.03.2024 року позивач надав відповідь на відзив, де зазначив, що за наслідком дослідження матеріалів справи слід зазначити, що ГУНП в Дніпропетровській області при проведенні службового розслідування допущені саме фундаментальні порушення порядку проведення службового розслідування, що мало своїм наслідком прийняття передчасного і, як наслідок протиправного спірного наказу №2220 к, який у свою чергу став підставою для звільнення ОСОБА_1 зі служби на підставі спірного Наказу № 919о/с.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого прямий начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявної підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.
На думку позивача, висновок, складений за результатами дисциплінарного розслідування щодо позивача, не містить: ані обґрунтованих відомостей щодо наявності причинного зв`язку між неправомірними діяннями саме позивача та їх наслідками, зокрема, чи наявний в діях позивача саме склад дисциплінарного проступку - не було надано оцінку наслідкам та їх тяжкості, що настали у зв`язку з виявленими порушеннями; і вимог законодавства або посадові обов`язки, які було порушених позивачем; наявність вини позивача та ступень її тяжкості, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності.
Посилання відповідача на неодноразові притягнення до дисциплінарної відповідальності не можуть бути прийняті до уваги, оскільки, наведені стягнення були застосовані до позивача у 2021 року та 2022 року та відповідно були незначними, є вже погашеними, та жодним чином не можуть характеризувати ставлення особи позивача до виконання своїх службових обов`язків.
Позивач вважає, що дисциплінарною комісією не здійснювався виклик позивача для надання пояснень, в порядку встановленому у Дисциплінарному статуті, також залишено поза увагою, що на момент опитування ОСОБА_1 був затриманий та утримувався у ІТТ №1 ГУНП Дніпропетровської області та відповідно мав певні обмеження у вільному доступі до інформації про розслідування, документів, отримання правової допомоги, тощо, що безумовно свідчить про порушення права останнього на захист, що полягає в ненаданні йому можливості надавати письмові пояснення та докази щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, тому висновки службового розслідування сформовані, без повного та всебічного з`ясування всіх обставин,
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Ніколайчук С.В.
Витребував у Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області:
- інформацію щодо перебування у відпустці, лікарняному або відрядженні (з відповідними датами) за 2023 рік майора поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0070494), який обіймав посаду начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області;
- інформацію щодо присвоєння спеціальних звань поліції за 2023 рік майору поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0070494), який обіймав посаду начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області;
- інформацію щодо заохочень, які застосовувались до майора поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0070494), який обіймав посаду начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, на протязі 2023 року;
- належним чином завірені копії матеріалів службового розслідування на підставі яких було винесено наказ № 2220к від 11.12.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП» та застосовано до начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції;
- належним чином завірену копію трудової книжки та послужний список майора ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0070494), який обіймав посаду начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив таке.
ОСОБА_1 з 25.05.2009 року по 06.11.2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ та з 07.11.2015 року по 22.12.2023 року перебував на службі в Національній поліції України.
За понад чотирнадцятирічний період роботи ОСОБА_1 працював на різних посадах органів внутрішніх справ України та Національної поліції України, в тому числі з 11.07.2023 року по 22.12.2023 року на посаді начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року №919 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Підставами для звільнення позивача зазначено: наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року №2220к.
Прийняттю оскаржуваних наказів про звільнення позивача передували ряд подій та службове розслідування.
За результатами проведених слідчих дій в порядку ст. 208 КПК України було затримано в тому числі - начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 .
Цього ж дня, в тому числі ОСОБА_1 було оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 2 ст. 372 КК України.
Застосовано до ОСОБА_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 02.02.2024 року, з утриманням у державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» Міністерства юстиції України та визначено розмір застави, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбаченим законом у сумі 268 400, 00 грн.
На виконання зазначеної ухвали, відповідно до довідки ТУ ДСА України в Дніпропетровській області №4794/23 від 07.12.2023 року, було підтверджено про надходження визначної судом суми застави за ОСОБА_1 .
Та відповідно після надходження та зарахування коштів у якості застави за ОСОБА_1 , останнього було випущено з під варти.
Після зазначених подій у ОСОБА_1 погіршився стан здоров`я, стався гіпертонічний криз та з 08.12.2023 року лікарем-терапевтом йому було оформлено медичний висновок про тимчасову непрацездатність №8КЕ9-АЕНЕ-2542-КМ9 від 08.12.2023 року, який подовжувався декілька разів на підставі медичного висновку №6ЕМР-9СЗХ-В2В4-29АН від 13.12.2023 року та медичного висновку №7АЗС-7ТЕ2-ТВСМ-7ЕРВ від 22.12.2023 року (період непрацездатності до 26.12.2023 року).
27.12.2023 року під час вручення ОСОБА_1 наказу про звільнення йому також стало відомо про те, що за результатами службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Кам`янського РУП ГУНП, що призвели до надзвичайної ситуації, дисциплінарною комісією було складено висновок від 11.12.2023 року.
Відповідно до висновку від 11.12.2023 року дисциплінарною комісією було запропоновано:
«... за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 «Закону України «Про національну поліцію», п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, Присяги працівника поліції, п. 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, абз. 10 п. 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 26.01.2016 №50 та п. 2.2.1 наказу ГУНП від 10.01.2023 №55, п. 2.1, 2.12.1, 2.12.6, 2.13.4, 2.14.1, 2.14.3, 2.15.1, 2.15.5 Посадових інструкцій , що виразилися у неналежному контролі за роботою підлеглих поліцейських, що призвело до необгрунтованого списання ними до справи 3 матеріалів ЖЄО за фактами вчинення кримінальних правопорушень, невиконання 20 доручень слідчих (виконання одного з яких доручив особисто), термін виконання яких сплив, особистому не складанні відповідних рапортів про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень у матеріалах ЄО, невжитті заходів щодо подальшого їх скерування до СВ Кам`янського РУП ГУНП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не здійсненні контролю за складання індивідуальних планів роботи підлеглих та планів роботи секторів відділу кримінальної поліції РУП, неналежному здійсненні перевірок службового кабінету і службового транспортного засобу майора поліції ОСОБА_3 , нездійснення контролю за вжиттям майором поліції ОСОБА_3 заходів щодо усунення виявлених 10.11.2023 недоліків діяльності відділу кримінальної поліції РУП, а також дотримання останнім правил користування службовим транспортним засобом, не проходженні щомісячного тестування на освітньому порталі НПУ для визначення власного рівня службової підготовки у листопаді 2023 року, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основних обов`язків, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, - застосувати до начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ...».
З урахуванням висновку від 11.12.2023 року наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року №919 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Підставами для звільнення позивача зазначено: наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року №2220к.
Не погоджуючись з вищевказаними наказами, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України № 580-VIII від 02 липня 2015 року «Про Національну поліцію» № 580-VIII від 02 липня 2015 року.
Частиною 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону № 580-VІІІ встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Частиною 1 ст.1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з п. п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону № 580-VІІІ, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Згідно з приписами ст. 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України № 893 (далі Порядок № 893).
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно із приписами п.4 вказаного Розділу цього Порядку службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно із п. 2 розділу VI цього Порядку підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Пунктом 3 розділу VI цього Порядку встановлено, що у вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:
дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
підстава для проведення службового розслідування;
форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
Пунктом 4 розділу VI цього Порядку встановлено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.
Якщо до строку проведення службового розслідування не враховано документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого його призначено, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, інформація про це зазначається у висновку службового розслідування.
Пунктом 5 розділу VI цього Порядку передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Пунктом 7 Порядку № 893 визначено, що висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до п.1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Пунктом 4 Розділу VII цього Порядку визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 7 цією статті Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Верховний Суд у своїй практиці (постанові від 02.12.2020 у справі № 420/5368/18, від 30.07.2020 у справі № 802/1767/17-а та від 20.10.2020 у справі № 340/1502/19) у справах щодо притягнення працівників органів поліції до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення неодноразово зазначав, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
А у постанові від 17.11.2022 у справі № 480/9492/20 Верховний Суд зазначив, що правова оцінка судами правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на такому:
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
В аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати, перш за все, склад дисциплінарного проступку у його діях.
Відповідно аналізуючи наведені положення чинного законодавства та наявні фактичні обставини справи, суд встановив, що при звільненні ОСОБА_1 відповідач не провів належного службового розслідування, чим порушив вимоги ч. ч. 1, 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту та п. п. 1, 4 розділу 5 Порядку.
В порушення процедури службового розслідування відповідач не повідомив позивача про ініціювання службового розслідування, чим позбавив та не забезпечив можливість надати письмове пояснення та докази щодо предмета службового розслідування і відсутності дисциплінарного проступку, не викликав у дисциплінарну комісію, чим порушив право на захист позивача.
Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 14 Статуту, зокрема частинами 1, 2, 10, встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно ч. 1 ст. 15 Статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Порядком передбачено дві форми розгляду справи дисциплінарною комісією - відкрите засідання чи письмове провадження.
Згідно із п. 7 розділу 5 Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Згідно із пунктами 13, 14 розділу 5 Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть:
- надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування;
- під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Отже, єдиною підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинення винного дисциплінарного проступку, обставини якого об`єктивно встановлені і підтверджені доказами.
З огляду на характер та суспільну і державну значимість служби в поліції накладення дисциплінарного стягнення на поліцейського не можливе без врахування його пояснень, наданих ним документів, а тим більше без повідомлення йому про розгляд його справи дисциплінарною комісією.
Накладення дисциплінарного стягнення також не можливе без збирання комісією належних і достатніх доказів проступку поліцейського, об`єктивної оцінки його дій/бездіяльності у конкретних обставинах, щодо яких призначено службове розслідування.
Як слідує зі справи, при звільненні позивача Управління Національної поліції не виконало жодної з вимог, встановлених у п. п. 7, 13, 14 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України:
- не одержано пояснень поліцейського чи інших осіб, необхідних документів від органів влади чи самоврядування,
- не надано можливості поліцейському подати документи для долучення до службового розслідування,
- не повідомлено поліцейському про розслідування, не відібрано письмових пояснень, тощо.
Слід наголосити, що відповідно до п. 8 розділу 5 Порядку за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.
Відповідно до пунктів 15, 16 розділу 5 Порядку під час розгляду справи у формі відкритого засідання поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, може надавати письмові пояснення, а також усні пояснення, які фіксуються одним із членів дисциплінарної комісії на бланку пояснення або за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу.
Виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному ч. ч. 6-10 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (рекомендованим листом з повідомленням за місцем проживання поліцейського, зазначеним в його особовій справі).
Зазначеними нормами регламентовано дії дисциплінарної комісії щодо виклику для надання пояснень поліцейського, який відсутній на службі.
Однак, при звільненні позивача відповідач не виконав вимог, встановлених у п. п. 15, 16 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань, ч. ч. 6-10 ст. 18 Дисциплінарного статуту (не здійснено гласного дослідження обставин за участі поліцейського, не викликано у встановленому порядку, не одержано усних та письмових пояснень поліцейського), внаслідок чого поліцейського було позбавлено прав, визначених Порядком та Статутом.
Згідно із пунктами 2, 5 розділу 4 Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
- брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
- користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Відповідно до п. 5 розділу 4 Порядку поліцейський має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно із частинами 1, 6, 7, 8 ст. 18 Статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.
Дотримання прав поліцейського, зазначених вище, гарантувало б об`єктивність з`ясування підстав для дисциплінарного стягнення, результатів службового розслідування та правомірність оскаржуваних наказів. Надані поліцейським та причетними особами пояснення та документи щодо обставин службового розслідування імперативно мали бути предметом дослідження повноважної дисциплінарної комісії та враховуватися при прийнятті нею висновку.
Всупереч вищенаведеним нормам відповідач перед прийняттям оскаржуваного наказу, достеменно знаючи про затримання позивача в порядку ст. 208 КПК України та подальшу його хворобу, не викликав його рекомендованим листом для надання пояснень та доказів, чи будь-яким іншим способом клопотати про залучення нових документів, додаткових свідчень від причетних осіб, ознайомитися з матеріалами службового розслідування, оскаржити його, користуватися правничою допомогою адвоката, тощо.
Порушення відповідачем вказаних спеціальних норм суперечить також базовим вимогам правомірності рішення, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а саме рішення суб`єкта владних повноважень має вчинятися з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Також з матеріалів справи висновується необґрунтованість застосування найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.
Згідно із ст. 13 Закону дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно із ч. 3-5 ст. 19 Статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
При накладенні дисциплінарного стягнення відповідач не врахував та не надав оцінку тим фактам, що позивач певний час перебував у службовому відрядженні за межами робочого місця; не надав оцінки тому, що за час роботи, як в органах внутрішніх справ, так і в поліції, позивач зарекомендував себе позитивно, як сумлінний, чесний, дисциплінований співробітник, що підтверджується наданими характеристиками.
За сумлінне ставлення до роботи має нагородження та неодноразові підвищення звання по службі, що слідує із послужного списку позивача.
Дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.
Тобто поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.
Згідно із цим висновком дисциплінарною комісією встановлено факт порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 «Закону України «Про національну поліцію», п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, Присяги працівника поліції, п. 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, абз. 10 п. 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 26.01.2016 №50 та п. 2.2.1 наказу ГУНП від 10.01.2023 №55, п. 2.1, 2.12.1, 2.12.6, 2.13.4, 2.14.1, 2.14.3, 2.15.1, 2.15.5 Посадових інструкцій, що виразилися у неналежному контролі за роботою підлеглих поліцейських, що призвело до необґрунтованого списання ними до справи 3 матеріалів ЖЄО за фактами вчинення кримінальних правопорушень, невиконання 20 доручень слідчих (виконання одного з яких доручив особисто), термін виконання яких сплив, особистому не складанні відповідних рапортів про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень у матеріалах ЄО, невжитті заходів щодо подальшого їх скерування до СВ Кам`янського РУП ГУНП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не здійсненні контролю за складання індивідуальних планів роботи підлеглих та планів роботи секторів відділу кримінальної поліції РУП, неналежному здійсненні перевірок службового кабінету і службового транспортного засобу майора поліції ОСОБА_3 , нездійснення контролю за вжиттям майором поліції ОСОБА_3 заходів щодо усунення виявлених 10.11.2023 недоліків діяльності відділу кримінальної поліції РУП, а також дотримання останнім правил користування службовим транспортним засобом, не проходженні щомісячного тестування на освітньому порталі НПУ для визначення власного рівня службової підготовки у листопаді 2023 року, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основних обов`язків, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, - застосувати до начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ...».
Перелічені вище дисциплінарни правопорушення, зокрема неналежний контроль за роботою підлеглих поліцейських, що призвело до необґрунтованого списання ними до справи 3 матеріалів ЖЄО, невиконання 20 доручень слідчих, особистому не складанні відповідних рапортів про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень у матеріалах ЄО тощо, які відповідач встановив під час службового розслідування, не підтверджені доказами, ні до матеріалів слжубового розслідування, ні до справи, а тому у суду відсутня можливість встановити склад дисциплінарного правовпорушення та вину позивача у їх вчиненні.
Наведене доводить, що обставини, які трактовані відповідачем як такі, що свідчать про неправомірну поведінку позивача, є передчасними для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки зазначені у висновку дії, вчинені ОСОБА_1 , не дають достеменних підстав вважати, що позивачем не дотримано вимог законів, загальноприйнятих норм моралі та поведінки.
До того ж не можна погодитись із відповідачем щодо кваліфікування вищенаведених обставин вчинком, що порочить звання працівника поліції, так як поняття проступок, який порочить працівника поліції за своєю суттю є етико-правовими категоріями, і це дії (або бездіяльність), які суперечать правилам етичної поведінки поліцейських та дають реальну і достатню підставу вважати, що обов`язок поліцейського чесно, неупереджено та незалежно виконувати свої професійні обов`язки порушено, а так само скоєно дії, що тягнуть за собою стійку негативну думку про моральне обличчя працівника поліції.
Дисциплінарним статутом передбачено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.
Звільнення за порушення Присяги може мати місце тоді, коли поліцейський скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Припинення служби за порушення Присяги застосовується у крайніх випадках, коли дисциплінарний проступок містить ознаки саме такого порушення і заходи дисциплінарного стягнення, на переконання уповноваженої особи вирішувати питання про відповідальність посадової особи, є недостатніми чи попереднє їх вжиття не дало бажаного результату.
Така позиція висловлена Верховним Судом України в постановах від 21 травня 2013 року (№ 21-403а12) та від 04.06.2013 року.
Зважаючи на викладені правила, наказ про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті вчиненого порушення, наявність вини в діях чи бездіяльності працівника, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. В спірному випадку відповідач не довів належними доказами вчинення дій (дисциплінарного проступку) позивачем, за які було його звільнено.
З огляду на те, що відповідач належним чином не встановив в діях позивача складу дисциплінарного проступку та не врахував сумлінне ставлення поліцейського до служби, то рішення комісії в частині накладення найсуворішого стягнення зі звільненням зі служби в поліції є необґрунтованим та упередженим.
Таким чином, за встановлених обставин справи та правого регулювання спірних правовідносин, суд робить виснвок, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулося неправомірно і з порушенням законних прав позивача, а тому оскаржуваний наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року за №2220к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП в частині п. 3 у відношенні майора поліції ОСОБА_1 та похідний від нього наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року за №919 о/с по особовому складу, яким майора поліції ОСОБА_1 (0070494) начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, звільнено зі служби з 22.12.2023 року є визнаються протиправними і такими, що підлягають скасуванню.
Щодо позовної вимоги про виплату середнього грошового забезпечення, суд наголошує на наступному.
Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
З урахуванням наведеного вище, поліцейський підлягає поновленню на службі в поліції на посаді, з якої його звільнено, починаючи з дня наказу.
Згідно із ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Частиною 5 ст. 235 КЗпП України передбачено, що у разі затримки видачі копії наказу (розпорядження) про звільнення з вини власника або уповноваженого ним органу працівникові виплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.
Обчислення середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження проводиться відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі Порядок № 100).
Відповідно до абзацу 3 пункту 2 даного Порядку № 100 в усіх інших випадках збереження середньої заробітної плати (в т. ч. у випадку вимушеного прогулу) середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
Критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - ВНЗ МВС із специфічними умовами навчання) визначені Порядком виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом МВС України 06.04.2016 № 260 (далі Порядок № 260).
Відтак до п. 3 Розділу 1 Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.
До складу грошового забезпечення входять:1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.
Згідно із п. 9 Розділу 1 Порядку № 260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.
Відповідно до абзацу 1 п. 6 Розділу III Порядку № 260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.
Поняття «грошове забезпечення» і «заробітна плата», які використано у законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому спір щодо виплати грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу охоплюється застосованим у ч. 2 ст. 233 КЗпП України визначенням «законодавство про оплату праці».
Порядком №260 визначено, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного 1 місяця їх служби.
Розрахунок середньоденної заробітної плати повинен здійснюватись відповідно до Порядку № 100, з урахуванням положень Порядку № 260 в частині застосування при такому розрахунку саме календарних днів відповідного місяця.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 квітня 2019 року і у справі №815/1829/17.
Тому на користь поліцейського підлягає стягненню грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня наказу до дня фактичного виконання судового рішення.
Згідно з вищенаведеним, в спірному випадку сума середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу, розраховується за наступною формулою:
сума середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу = (заробітна плата (грошове забезпечення) без виключення сум відрахування на податки за останні два місяці роботи : кількість календарних днів за останні два місяці роботи) * кількість днів вимушеного прогулу.
Відповідно до відомостей довідки про доходи №3/50 від 05.12.2023 року нарахована заробітна плата за жовтень 2023 року складає 44 511, 86 грн.; за листопад 2023 року 59 511, 94 грн.
Таким чином, показник - заробітна плата без виключення сум відрахування на податки за останні два місяці роботи, складає 104 023, 80 грн. (44 511, 86 грн. + 59 511, 94 грн. = 104 023, 80 грн.).
Показник - кількість календарних днів за останні два місяці роботи, складає 61 день.
Показник - кількість днів вимушеного прогулу на момент подання позову, складає - 20 календарних днів.
На підставі зазначеного, слідує наступний розрахунок суми середньої заробітньої плати (грошової винагороди) за час вимушеного прогулу:
34 106, 00 грн. (середня заробітна плата за час вимушеного прогулу) = (104 023, 80 грн. (заробітна плата без виключення сум відрахування на податки за останні два місяці роботи) : 61 календарний день (кількість календарних днів за останні два місяці роботи) * 20 календарних днів (кількість днів вимушеного прогулу на момент звернення з позовом).
Відтак саме з такого розрахунку має бути розрахована сума, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, внаслідок вимушеного прогулу, з моменту звільнення та до моменту подання позову (суму в подальшому буде збільшено).
За наведених обставин підлягає задоволенню вимога в частині стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у заявленому розмірі 34 106, 00 грн.
Згідно із змістом частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ччс статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши надані ними докази в їх сукупності, суд вважає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є надто суровим та неспівмірним з службовою характеристикою позивача, характером вчиненого правопорушення за відсутності встановлення настання негативних наслідків, у зв`язку з чим адмінстратинвий позов підлягає задоволенню.
Позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першоїстатті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.
Керуючись статтями 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та поновлення на службі, визнання протиправним та скасування наказу про звільнення зі служби та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасуватинаказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.12.2023 року за №2220к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП в частині п. 3 у відношенні майора поліції ОСОБА_1 .
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.12.2023 року за №919 о/с по особовому складу, яким майора поліції ОСОБА_1 (0070494) начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, звільнено зі служби з 22.12.2023 року.
Поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділу кримінальної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 22.12.2023 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 17.04.2024 року.

Суддя С.В. Ніколайчук