Справа № 160/2428/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 квітня 2024 рокуСправа №160/2428/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХ ПРОМ ЛЮКС" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів і карток відмови,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Київської митниці, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів:
- №UA100330/2023/000049/2 від 13.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000642,
- №UA100330/2023/000050/2 від 16.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000646,
- №UA100330/2023/000052/2 від 27.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000670,
- №UA100330/2023/000054/2 від 30.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000674,
- №UA100330/2023/000055/2 від 06.11.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000679.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2024 року відкрито провадження у справі №160/2428/24, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
15.02.2024 від Київської митниці надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товарів було детально вивчено договір купівлі-продажу та інші документи подані декларантом для здійснення митного оформлення. За результатами застосування системи управління ризиками, при проведенні контролю правильності визначення митної вартості товарів здійснювались, окрім інших, такі заходи: перевірка числового значення заявленої митної вартості; вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості; перевірка документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування; перевірки включення/невключення складових митної вартості, у тому числі, на підставі наявної в митному органі інформації щодо наявності таких складових митної вартості; перевірки рівня заявленої митної вартості товарів при наявності знижок/нарахувань з/до ціни оцінюваних товарів та їх обґрунтування і документальне підтвердження; -порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено; перевірка наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів; перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до статті 53 Кодексу.
За результатами проведеного порівняння встановлено, що у митного органу наявна інформація щодо рівня митної вартості ідентичних товарів за вищими рівнями митної вартості. Положеннями частини 6 статті 54 Кодексу встановлено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, якщо заявлені неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, або заявлені відомості містять розбіжності та не містять всіх складових митної вартості, необхідних при її обчислені, а також коли декларантом не подано документів згідно із переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-3 статті 53 Кодексу, а також у разі відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості чи відомостей щодо ціни яка сплачена або яка підлягає сплаті. зв`язку із зазначеним, керуючись положеннями вищезазначених статей Кодексу, використання заявленого декларантом рівня митної вартості неможливо.
Виходячи з вищенаведеного, відповідно до положень статті 55 МКУ, здійснено коригування митної вартості товарів.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
28.06.2022 між Компанією ZHEJIANG KAITOU SANITARY WARE TECHNOLOGY CO., LTD, Китай (Продавець) і Товариством з обмеженою відповідалдьністю «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» (Покупець) укладено контракт №28/06-2-2022, за яким Продавець зобов`язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом. Найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту.
Відповідно до пунктів 2 -4 ціна контракту встановлюється в доларах США. Покупець купує товар у кількості та за ціною, вказаною в рахунку-фактурі (інвойсі). Якщо інше не передбачено інвойсом, ціна товару за цим контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена продавцем, відповідно до базисних умов Правил «ІНКОТЕРМС-2010». Сума контракту визначається загальною вартістю товару відповідно до рахунків-фактур (інвойсів), що є невід`ємною частиною цього контракту. Валютою платежу за цим контрактом є долар США. Сторони домовились, що страхування вантажу за цим контрактом не здійснюється.
Якщо інше окремо не погоджено сторонами, поставка товару здійснюється партіями, які узгоджуються з покупцем у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару, на базисних умовах, передбачених Правилами «ІНКОТЕРМС- 2010». Датою відвантаження товару вважається дата транспортного документа (CMR, TIR та інші). Датою поставки товару вважається дата оформлення митної декларації на території України. Продавець має право поставляти товар особисто або доручати відвантаження третім особам. Покупець зобов`язаний прийняти поставку від будь-якого з вантажовідправників, запропонованих продавцем. Товар супроводжується наступними документами: - пакувальним листом, - рахунком-проформою (у разі наявності), - рахунком-фактурою (інвойсом), коносаментом або автотранспортною накладною (залізничною накладною) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.
Оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця, шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Умови оплати товару можуть бути змінені за згодою Сторін та вказуються у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару відповідно.
01.03.2023 між Компанією YUHUAN HUIGAO FLUID CJNTROL CO LTD, Китай (Продавець) і Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» (Покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт №01/03-2023, за умовами якого Продавець зобов`язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом.
Сторонами в п. 2 контракту погоджено, що Покупець купує товар у кількості та за ціною, вказаною в рахунку-фактурі (інвойсі). Якщо інше не передбачено інвойсом, ціна товару за цим контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена Продавцем, відповідно до базисних умов Правил «ІНКОТЕРМС-2010».
Сума контракту визначається загальною вартістю товару відповідно до рахунків-фактур (інвойсів), що є невід`ємною частиною цього контракту.
Сторони домовились, що страхування вантажу за цим контрактом не здійснюється.
На виконання визначених у контрактах умов на адресу ТОВ «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» на умовах поставки СРТ-Київ був поставлений товар.
Митна вартість товару була визначена за першим методом за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) від 08.10.2023;
- висновок експерта №ГО-1110 від 10.10.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати
-декларацію митної вартості №5955 від 13.10.2023.
Посилаючись на положення ст. 53 МК України, митним органом направлено декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати додаткові документи (за наявності) для підтвердження митної вартості імпортованих товарів, а саме:
«1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;5) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на мову офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до ст. 254 МКУ; 6) якщо здійснено страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування з перекладом на мову офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до ст. 254 МКУ; 7) якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 8) транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 9) виписку з бухгалтерської документації; 10) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 11) за власним бажанням надати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару».
Товариство листом №1310/1 від 13.12.2023 повідомило митний орган про неможливість надати додаткові документи.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару за ЕМД 13.10.2023 Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000049/2 за резервним методом визначення митної вартості-2r.
Джерелом інформації використано митні декларації: від 15.08.2023 №UA1092020/2023/006456 (товар №1 із розрахунку 2,20 дол. США за кг), від 28.09.2023 №. UA500580/2023/000123 (товар №2 із розрахунку 2,82 дол. США за кг), від 09.09.2023 № UA408020/2023/054955 (товар №3 із розрахунку 4,02 дол. США за кг), від 09.10.2023 № UA102020/2023/008036 (товар №4 із розрахунку 4,02 дол. США за кг), від 09.09.2023 № UA408020/2023/054955 (товар №5 із розрахунку 4,02 дол. США за кг).
Різниця митних платежів від митної вартості товарів, визначеної декларантом та скоригованої відповідачем зазначеної у рішенні № UA100330/2023/000049/2 від 13.10.2023 склала 156486,14 грн.
Митним органом також було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000642.
Митна вартість товару була визначена за першим методом за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) від 08.10.2023;
- висновок експерта №ГО-1109 від 10.10.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати;
-комерційну пропозицію від 13.08.2023;
-декларацію митної вартості №5959 від 16.10.2023.
Посилаючись на положення ст. 53 МК України, митним органом направлено декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати додаткові документи (за наявності) для підтвердження митної вартості імпортованих товарів.
Товариство листом №1610/1 від 16.10.2023 повідомило митний орган про неможливість надати додаткові документи.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару за ЕМД 16.10.2023 Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000050/2 за резервним методом визначення митної вартості-2r.
Джерелом інформації використано митні декларації: від 26.07.2023 №UA 408020/2023/045845 (товар №1 із розрахунку 2,81 дол. США за кг), від 21.07.2023 № UA 100330/2023/146277 (товар №3 із розрахунку 1,61 дол. США за кг), від 21.07.2023 № UA 100330/2023/146277 (товар №4 із розрахунку 2,01 дол. США за кг), від 11.06.2023 № UA 100330/2023/142412 (товар №5 із розрахунку 2,18 дол. США за кг), від 03.08.2023 № UA 100100/2023/440735 (товар №6 із розрахунку 1,71 дол. США за кг), від 21.07.2023 № UA 100330/2023/146277 (товар №7 із розрахунку 6,84 дол. США за кг), від 20.09.2023 № UA 500080/2023/008317 (товар №8 із розрахунку 4,07 дол. США за кг), від 23.08.2023 № UA 100100/2023/442727 (товар №9 із розрахунку 4,01 дол. США за кг), від 28.09.2023 № UA 100100/2023/446447 (товар №10 із розрахунку 4,01 дол. США за кг), від 26.07.2023 № UA 408020/2023/045845 (товар №11 із розрахунку 4,01 дол. США за кг), від 02.10.2023 № UA 500500/2023/034830 (товар №12 із розрахунку 2,42 дол. США за кг).
Різниця митних платежів від митної вартості товарів, визначеної декларантом та скоригованої відповідачем зазначеної у рішенні № UA100330/2023/000050/2 від 16.10.2023 склала 261494,80 грн.
Митним органом також було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000646.
Митна вартість товару була визначена за першим методом за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
-пакувальний лист №14595827JК від 22.08.2023;
- рахунок-фактуру №14595827JК від 22.08.2023;
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) №MSKU0638937 від 23.10.2023;
- документ про походження товару №14595827 JК від 22.08.2023;
- висновок експерта №ГО-1205 від 26.10.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати;
-комерційну пропозицію від 22.08.2023;
-контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022;
-декларацію митної вартості №6008 від 26.10.2023.
Посилаючись на положення ст. 53 МК України, митним органом направлено декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати додаткові документи (за наявності) для підтвердження митної вартості імпортованих товарів.
Товариство листом №2610/1 від 26.10.2023 повідомило митний орган про неможливість надати додаткові документи.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару за ЕМД 27.10.2023 Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000052/2 за резервним методом визначення митної вартості-2r.
Різниця митних платежів від митної вартості товарів, визначеної декларантом та скоригованої відповідачем зазначеної у рішенні № UA100330/2023/000052/2 від 27.10.2023 склала 213370,35 грн.
Митним органом також було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000670.
Митна вартість товару була визначена за першим методом за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) від 24.10.2023;
- висновок експерта №ГО-1217 від 30.10.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати;
-комерційну пропозицію від 04.09.2023;
-контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022;
-декларацію митної вартості №6016 від 30.10.2023.
Посилаючись на положення ст. 53 МК України, митним органом направлено декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати додаткові документи (за наявності) для підтвердження митної вартості імпортованих товарів.
Товариство листом №3010/1 від 30.10.2023 повідомило митний орган про неможливість надати додаткові документи.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару за ЕМД 30.10.2023 Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000054/2 за резервним методом визначення митної вартості-2r.
Митним органом також було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000674.
Митна вартість товару була визначена за першим методом за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
-пакувальний лист №14595828JК від 22.08.2023;
- рахунок-фактуру №14595828JК від 22.08.2023;
- міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) від 03.11.2023;
- документ про походження товару № 14595828JК від 22.08.2023;
- висновок експерта №ГО-1205 від 26.10.2023 Дніпропетровської торгово-промислової палати;
-комерційну пропозицію від 22.08.2023;
-контракт №28/06-2-2022 від 28.06.2022;
-декларацію митної вартості №6028 від 06.11.2023.
Посилаючись на положення ст. 53 МК України, митним органом направлено декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати додаткові документи (за наявності) для підтвердження митної вартості імпортованих товарів.
Товариство листом №3010/1 від 30.10.2023 повідомило митний орган про неможливість надати додаткові документи.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару за ЕМД 06.11.2023 Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000055/2 за резервним методом визначення митної вартості-2r.
Різниця митних платежів від митної вартості товарів, визначеної декларантом та скоригованої відповідачем зазначеної у рішенні № UA100330/2023/000055/2 від 06.11.2023 склала 221960,57 грн.
Митним органом також було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000679.
Позивач вважає, що зазначені вище рішення про коригування митної вартості товару і картки відмови є протиправними та підлягають скасуванню у зв`язку з чим подав позовну заяву до суду.
При вирішенні спору суд виходить з наступного.
Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.
Згідно п. 24. ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Пунктами 23, 24 ч. 1ст. 4 МК України визначено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст. 49,50 МК України).
За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частин 1,2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.
Повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митний орган не обгрунтував вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовідносинами, які склалися між позивачем і його контрагентом.
Витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті (ч. 3 ст. 54 МК України).
Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьоюстатті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України).
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).
Відповідно до п. 4 ст. 57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1ст. 57 Митного кодексу України.
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановленихстаттею 64 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Щодо обгрунтування відповідача обраного методу визначення митної вартості товару, суд зазначає наступне.
В рішеннях відсутні порівняні характеристики оцінюваного товару, умови поставки товару, ціна, яку було взято за основу для коригування митної вартості за резервним методом, не зазначено інформацію і джерела, які були використані митним органом під час визначення митної вартості товару позивача.
Тобто, детальне дослідження митних декларацій, на підставі яких скориговано митну вартість товару і обрано метод для визначення вартості, відповідачем проведено не було.
За висновком Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 у справі №818/1186/17 формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом не передбачено.

Щодо зауважень відповідача у п. 33 спірних рішень суд зазначає наступне.

Відповідач вказує на відсутність специфікації товару і рахунку-проформи, проте зі змісту п. 3 контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 вбачається, що рахунок-проформа надаєть у разі наявності.

Умовами контракту не передбачено такого документу як специфікація. Відповідно до п. 1 контракту №01/03-2023 від 01.03.2023 найменування (асортимент), кількість і його ціна визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документом, який підтверджує митну вартість товарів є саме Інвойс.

Рахунок-проформа (Proforma invoice) - у міжнародній комерційній практиці документ, виписаний до того, як стає відомою повна інформація про товари; містить відомості про ціну, але не є розрахунковим документом (не виконує головної функції рахунку як платіжного документа), він не містить вимоги про сплату зазначеної у ньому суми; може бути виписаний ще на невідвантажений товар, щоб повідомити покупця про основні характеристики товару).

Рахунок-проформа може бути виписаний на відвантажений, але не проданий товар і навпаки. Зазвичай він виписується при постачанні товарів на консигнацію, на виставки, аукціони, постачання давальницької сировини за договорами на переробку, постачання товарів як дар або безоплатну допомогу (у цьому випадку може виписуватися тільки з метою митної оцінки).

Відмінність від основного інвойсу ще й у тому, деякі дані, наприклад, кількість одиниць, в рахунку-проформі попередні, і можуть змінитися у процесі узгодження остаточного замовлення. Також можуть змінюватися моделі або артикули деяких виробів, наприклад, ідентичні за змістом та формою, але різні за кольором.

Конкретна ціна визначалась сторонами і була обумовлена відповідним інвойсом.

Щодо посилання митного органу, що надана декларантом комерційна пропозиція не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі ,суд зазначає наступне.

Чинним законодавством не встановлено обов`язкових вимог щодо форми та змісту комерційної пропозиції, які можуть оформлюватись продавцем у довільній формі та на власний розсуд.

Комерційна пропозиція є пропозицією щодо вартості товару, а конкретна його ціна визначається сторонами та обумовлюється відповідним інвойсом.

Комерційна пропозиція не входить до обов`язкового переліку документів, які підтверджують митну вартість товару, встановленому у ч.2 ст.53 МК України.

Пунктом 4 ч.1 ст. 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом.

Із наведеної засади випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних відносин, у тому числі і свобода форми комерційної пропозиції.

З огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, митним органам заборонено втручатись у підприємницьку діяльність декларантів шляхом відмови взяття до уваги комерційної пропозиції з мотивів її недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю в ній певних відомостей.

Комерційна пропозиція в сукупності з іншими доказами по справі є додатковим доказом правильності визначення митної вартості товару за ціною договору, так як в ній зазначена ціна на підставі якої було запропоновано позивачеві придбати товар.

Суд відхиляє посилання відповідача, що висновки Дніпропетровської Торгово-промислової палати України про якісні та вартісні характеристи товарів не можуть бути підставою для підтвердження митної вартості, з огляду на наступне.

Частиною ч. 2 ст. 11 Закону України «Про торгово-промислові палати України» встановлено, що методичні та експерті документи, видані Торгово-промисловою палатою в межах її повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Надані декларантом висновки експерта Дніпропетровської ТПП складені з урахуванням інформації, розміщеної на інтернет-ресурсах www.alibaba.com, що є міжнародною он-лайн платформою електронної комерції. Зважаючи на зміст п.2.2 Умов користування даним ресурсом, для отримання доступу та користування Службами даної платформи вимагається реєстрація відповідної особи в якості учасника Сайтів ресурсу.

Повний текст Умов користування розміщений за електронною адресою: https://rule.alibaba.com/rule/detail/2041.htm?spm=a2700.details.footer.38.25913cd3UjiOQa.

Таким чином, у користувача ресурсу є можливість ідентифікувати зареєстровану компанію та сферу її діяльності, а також запропоновані нею цінові дані, розміщені на сайті.

Крім того, надані висновки експерта містять висновки про ринкову вартість конкретних товарів за 1 штуку. Відповідні дослідження проводилися експертом в галузі визначення ринкової вартості товарів, при цьому позивачем були надані усі документи, що витребовувалися експертом з метою визначення ринкової вартості товарів.

Вартість за одиницю кожного найменування товару, яку визначав експерт, повністю співпадає з його вартістю, зазначеною в інвойсі до відповідної партії товару, наданого до митного оформлення.

Згідно з приписами ч.1 ст. 14 Закону України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 №5007-VI під час проведення експортних (імпортних) операцій у розрахунках з іноземними суб`єктами господарювання застосовуються контрактні (зовнішньоторговельні) ціни, що формуються відповідно до цін і умов світового ринку.

Статтею 6 Указу Президента України від 25.08.1994 №475/94 «Про заходи щодо запобігання експорту товарів походженням з України за цінами, що можуть розглядатися як демпінгові, та врегулювання торговельних спорів» встановлено, що при здійсненні суб`єктами підприємницької діяльності України експортних та імпортних операцій безпосередньо або через зовнішньоторговельного посередника контрактні (зовнішньоторговельні) ціни мають відповідати цінам, що склалися чи складатимуться на відповідний товар на ринку експорту чи імпорту на момент здійснення експортної, імпортної операції.

Виходячи зі змісту наведених норм права, ціна імпортованого товару повинна відповідати цінам, що склалися на ринку експорту на ідентичний або аналогічний товар, тобто на товар, який є однаковим або подібним за характеристиками, торговельною маркою, артикулом та має однакову собівартість виробництва.

У висновках експерта Дніпропетровської ТПП була проаналізована ринкова вартість товару на ринку експорту, використовувалась відповідна нормативно-законодавча база, зокрема, Міжнародний стандарт оцінки (2003 р., 6 видання), та проведено аналіз цінової інформації ринку з використанням загальнодоступної інформації з інтернету.

Суд вважає, що висновки експерта ґрунтуються на об`єктивних даних, дослідження проведено у повній відповідності до вимог чинного законодавства України, відтак, митницею безпідставно поставлено під сумнів надані декларантом висновки фахівця в цій галузі. Дослідження проведені методом співставлення саме дійсних цін на товар у їх понятті, визначеному у статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, тому дане зауваження митниці, на думку суду, є необґрунтованими та безпідставним.

Судом враховується правовий висновок Верховного Суду з аналогічних правовідносин викладений у постанові від 06.11.2018 у справі №810/2593/15: «Стосовно експертного висновку Київської обласної торгово-промислової палати, враховано, що за правилами статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. Крім того, у разі сумніву у відповідному експертному висновку, митниця мала право звернутися до іншого суб`єкта оціночної діяльності із письмовим запитом на рецензування (згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України»), однак таке своє право не реалізувала».

Таким чином, на переконання суду у сукупності з іншими наданими документами кожен зазначений висновок Дніпропетровської ТПП в межах цієї справи підтверджує задекларовану митну вартість.

Суд не бере до уваги посилання відповідача, що позивачем не подано достовірних відомостей щодо включення ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів на названого місця призначення, що суперечить приниципам Інкотермс-2010.

Щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товару, суд виходить з наступного.

Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП №560, в редакції з 01.01.2011 року Інкотермс-2010, чітко визначають відповідні обов`язки сторін та зменшують ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. Інкотермс містить міжнародні терміни, які згруповані в чотири категорії за принципом послідовного збільшення обов`язків продавця від мінімального до максимального обсягу і відповідного збільшення його витрат на переміщення товару, що враховується в контрактній ціні товару. І що менший обсяг витрат бере на себе продавець, то менш структурно повною вважається ціна, та навпаки.

Згідно з Інкотермс-2010 за умовами поставки СРТ (Фрахт/перевезення оплачені до (назва місця призначення) означає, що продавець передає товар перевізнику або іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) і що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення і нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення.

Таким чином, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, а покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Пунктом 2 зовнішньоекономічного контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 і п. 2 зовнішньоекономічного контракту №01/03-2023 від 01.03.2023 визначено: «Якщо інше не передбачено Інвойсом, Ціна Товару за цим Контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена Продавцем, відповідно до базисних Правил «ІНКОТЕРМС-2010».

Отже, наведене свідчить про те, що погоджуючи саме обрані умови поставки СРТ, сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару, фрахт або транспортні витрати.

З урахуванням вищевказаного, укладаючи дані контракти, сторони погодили всі істотні умови, до складу яких належить в тому числі і ціна товару, придбаного за умовами поставки СРТ, відповідно до яких у фактурну вартість товару вже включені витрати, що впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення).

Як вбачається з матеріалів справи продавець не вимагав у покупця обовьязку відшкодування транспортних витрат, тощо. Оскільки така вимога висунута не була, це також свідчить про те, що відповідні витрати були враховані постачальником у ціні товару.

Слід також зазначити, що надані позивачем документи не містять доказів понесення ним витрат зі страхування товару. До того ж сторонами контрактів було погоджено, що страхування вантажу не здійснюється.

За офіційними правилами тлумачення торгівельних правил Інкотермс термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення.

Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватися.

Тобто, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару.

Даний висновок узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 16.07.2022 у справі №815/324/18.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у рішеннях про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Відповідачем не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Частиною 1 ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є обгрунтованими, доведеними і такими, що підлягають задоволенню.

За ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений платіжною інструкцією №416 від 18.12.2023 судовий збір в сумі 13865,39 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» (вул. Артільна, буд. 9, оф. 42, м. Дніпро, 49081, ) до Київської митниці (бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-А, м. Київ, 03124, ) про коригування митної вартості товарів і карток відмови - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів:

№UA100330/2023/000049/2 від 13.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000642,

№UA100330/2023/000050/2 від 16.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000646,

№UA100330/2023/000052/2 від 27.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000670,

№UA100330/2023/000054/2 від 30.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000674,

№UA100330/2023/000055/2 від 06.11.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000679.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХ ПРОМ ЛЮКС» (вул. Артільна, буд. 9, оф. 42, м. Дніпро, 49081, ) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-А, м. Київ, 03124, ) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 13865 (тринадцять тисяч вісімсот шістдесят п`ять) грн. 39 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона