Справа № 240/8536/23
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2024-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 року м. Житомир справа № 240/8536/23

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Липи В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №115 від 24.02.2023 "Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарних стягнень";

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №222о/с від 01.03.2023 "По особовому складу";

- поновити ОСОБА_1 на службі в Управлінні патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції із спеціальним званням капрал поліції з 01.03.2023;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про те, що оскаржуваний наказ в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», є незаконним та має бути скасований, оскільки за результатами службового розслідування зроблено невірний та передчасний висновок щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, адже рішення на час звернення до суду з даним позовом у справі за протоколом щодо притягнення до адміністративної відповідальності не прийнято.

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 11.05.2023.

Відповідач, на виконання вимог ухвали суду про відкриття провадження у справі, до суду направив відзив на позов, у якому просить відмовити у задоволенні позову повністю. Заперечуючи проти позову стверджує, що відповідач правомірно обрав позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

11.05.2023 справа в судовому засіданні не слухалась, у зв`язку із задоволенням клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи. Судове засідання призначено на 25.05.2023.

25.05.2023 суд перейшов до розгляду клопотання про зупинення провадження у справі в порядку письмового провадження.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01 червня 2023 року зупинено провадження в адміністративній справі № 240/8536/23 до набрання законної сили рішенням суду у справі №294/98/23.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18 липня 2023 року ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 01 червня 2023 року скасовано. Справу направлено до Житомирського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 15.09.2023 продовжено розгляд адміністративної справи № 240/8536/23 за правилами спрощеного позовного провадження та призначено відкрите судове засідання у справі з викликом сторін на 10.10.2023.

У зв`язку з клопотанням представника позивача, розгляд справи відкладено на 24.10.2023.

У судовому засіданні 24.10.2023, розгляд справи відкладено на 14.11.2023.

Справа в судовому засіданні 14.11.2023 не слухалася у зв`язку з перебуванням судді Липи В.А. у відпустці. Судове засідання призначено на 05.12.2023.

05.12.2023 розгляд справи відкладено у зв`язку з неможливістю представника позивача прибути до суду. Судове засідання призначено на 21.12.2023.

У зв`язку з клопотанням представника позивача, розгляд справи відкладено на 30.01.2024.

У подальшому розгляд справи відкладався за клопотаннями сторін та оголошенням повітряної тривоги на території Житомирської області.

Чергове судове засідання призначено на 19.03.2024.

Ухвалою суду від 19.03.2024 задоволено клопотання представника позивача адвоката Ступака Максима Олександровича про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом у справі № 240/8536/23. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Під час розгляду справи по суті, заслухавши пояснення представників сторін, суд без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження, занесену секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

Згідно із ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, наказом Департаменту патрульної поліції від 24.02.2023 №115 «Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу шостого частини другої статті 16 Закону України "Про дорожній рух", підпунктів 1,10,13 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 18.09.2018 №4323, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосовано до поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 01.03.2023 №222 о/с у зв`язку з реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 01 березня 2023 року.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу від 24.02.2023 №115 слугували матеріали службового розслідування, призначеного наказом ДПП від 09.01.2023 №44 за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу №1 роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капралом поліції ОСОБА_1 , що виразилося у керуванні транспортним засобом КІА CARENS, номерний знак НОМЕР_1 , у стані алкогольного сп`яніння у позаслужбовий час 08.01.2023.

Позивач не погоджуючись із наказами про застосування до нього дисциплінарного стягнення та звільнення, вважаючи їх незаконними та такими, що порушують законні права та інтереси, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Своєю чергою, притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією або кримінального правопорушення, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, є підставами для звільнення зі служби в поліції. Проте ці підстави не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Водночас вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення про накладення певного виду стягнення.

Суд зазначає, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до змісту наказу Департаменту патрульної поліції від 09.01.2023 №44 службове розслідування було призначено за фактом вчинення позивачем дій, які підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 130 КУпАП.

В силу ч. 1 ст. 130 КУпАП адміністративним правопорушенням є відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Отже, службове розслідування було призначено за фактом вчинення позивачем адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП варто зауважити, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не породжує юридичної відповідальності, а лише містить опис обставин правопорушення, які в подальшому повинні бути доведені в ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності виключно за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що включає: об`єктивну сторону, суб`єктивну сторону, об`єкт, суб`єкт. Оцінка наявності в діях особи складу правопорушення є винятковою прерогативою суду.

Згідно з ст. 221 КУпАП судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 130 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні тощо.

За приписами ч. 1 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

При цьому, при винесенні постанови суд, з урахуванням положень ст. 247 КУпАП, перевіряє наявність обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення, зокрема - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, лише судовим рішенням у даній справі про адміністративне правопорушення можливо встановити вину особи, оскільки таке рішення приймається із повним з`ясуванням усіх обставин адміністративного правопорушення та дотриманням прав та законних інтересів особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Виключно судове рішення у справі про адміністративне правопорушення може встановлювати наявність або відсутність юридично значущих фактів, в тому числі винуватості особи і підміняти таке рішення висновками дисциплінарної комісії є недоречним. Це знаходить свій прояв і в основних засадах національного та міжнародного законодавства, зокрема принципі презумпції невинуватості.

З огляду на це сам по собі факт складення відносно позивача протоколу про адміністративне правопорушення, не свідчить про доведеність вини позивача у його вчиненні.

Варто зауважити, що службове розслідування проводилося без врахування можливості отримання рішення суду, за результатами розгляду складених щодо позивача адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Разом з тим, слід зазначити, що на момент винесення оскаржуваних наказів діяли приписи Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зокрема статті 29 якою визначені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2119-ІХ від 15.03.2022, з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року продовжений строк дії воєнного стану в Україні строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2212-ІХ від 21.04.2022, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року продовжений строк дії воєнного стану в Україні строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2738-ІХ від 16.11.2022, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року продовжений строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затвердженим Законом України від 15.08.2022 № 2500) продовжений строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738 продовжений строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб.

Отже оскаржувані накази були прийняті під час дії на всій території України воєнного стану.

Так, за приписами частини 1 ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Оскільки позивач на час виникнення спірних правовідносин не мав діючого дисциплінарного стягнення, а застосування до нього такого виду стягнення як звільнення зі служби в поліції, яке є більш суворим, відбулось без врахування приписів ч. 1 ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тобто всупереч чітко встановленим нормам, суд зазначає про наявність правових підстав для його скасування.

У частині зазначенні про те, що у ході службового розслідування командиром роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_2 надана службова характеристика стосовно ОСОБА_1 , відповідно до якої, остання за період служби в поліції зарекомендував себе посередньо, суд зазначає, що така не має вирішального значення до спірних правовідносин, та наявність якої не є підставою для звільнення зі служби.

Поряд із зазначеним, суд наголошує, що позивач не скористалася правом надання пояснень щодо обставин справи, передбаченим положеннями статті 19 Статуту, оскільки перебувала у період з 08.01.2023 по 28.02.2023 на лікуванні в закладах охорони здоров`я, що підтверджується медичним висновком КНП «Чуднівський центр первинної медико-санітарної допомоги» Чуднівської міської ради Житомирської області від 09.01.2023, від 17.01.2023.

Отже, Дисциплінарною комісією не було забезпечено повне, всебічне й об`єктивне проведення службового розслідування із встановленням усіх фактичних обставин справи, вини ОСОБА_1 у вчиненні нею дисциплінарного проступку.

Наведене в сукупності є підставою для задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 115 від 24.02.2023 "Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарних стягнень" та №222о/с від 01.03.2023 "По особовому складу" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

З огляду на встановлення судом протиправності звільнення позивача з посади поліцейського, його право на працю підлягає відновленню.

Законом України "Про Національну поліцію"№580-VII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.

За приписами ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України, в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Відповідно до ч. 7 ст. 235 Кодексу законів про працю України та ч. 1 ст. 65 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Відтак, позивач підлягає поновленню на попередньо займаній посаді

Враховуючи протиправність наказу про звільнення позивача з посади, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача поновити ОСОБА_1 на службі в Управлінні патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції зі спеціальним званням капрал з 01.03.2023.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

За правилами п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок № 100), середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Приписами п. п. 5, 8 Порядку № 100 передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», порядок виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Ця норма є відсилочною та обумовлює існування спеціального нормативно-правового акта для унормування порядку (механізму) нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським.

Таким спеціальним нормативно-правовим актом, є Порядок і умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 (далі - Порядок № 260).

Таким чином, ураховуючи, що, на день звільнення позивача зі служби в поліції норми вказаного Порядку № 260, який є спеціальним нормативно-правовим актом для нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським, є діючими, вони підлягають застосуванню для визначення розміру грошового забезпечення.

Так, пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 260 встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, указаним нормативним актом встановлений порядок обрахунку виплати грошового забезпечення поліцейського за кожний календарний день, що за суттю аналогічно поняттю середньої заробітної плати. Так, вказана сума визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Тож, підлягає задоволенню, як похідна і позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, однак, без здійснення судом його розрахунку, оскільки відповідачем до не було додано довідку про розмір середньої заробітної плати. Враховуючи, що учасниками процесу не було надано суду жодних пояснень щодо підстав нарахування та обґрунтованого розрахунку, правильність якого повинна бути перевірена судом, суд з метою забезпечення ефективного способу захисту, стягує з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ст. 371 КАС України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи вищенаведені норми процесуального закону, рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць слід допустити до негайного виконання.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 77, 78, 90, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3,Київ 48,03048. РНОКПП/) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу -задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №115 від 24.02.2023 "Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарних стягнень" в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №222о/с від 01.03.2023 "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на службі в Управлінні патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції із спеціальним званням капрал поліції з 01.03.2023.

Стягнути з Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції із спеціальним званням капрал поліції та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа