Справа № 278/633/24
Суддя: Дубовік О. М.
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 278/633/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М. за участю секретаря судового засідання Мороз К. Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою адвоката Ступака Максима Олександровича, який діє від імені ОСОБА_1 , до Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог.

Позивач, через свого представника, з урахуванням поданого 15.04.2024 року клопотання про заміну відповідача на належного, звернулась до суду з вище вказаним адміністративним позовом, у якому просить:

- постанову адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області №18 від 19 січня 2024 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 1700,00 грн, визнати незаконною та скасувати;

- провадження по адміністративній справі закрити відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що постановою адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області № 18 від 19.01.2024 року накладено адміністративне стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 грн за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП.

Позивач вважає, що вищезазначена постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є незаконною, необґрунтованою, оскільки, висновки, які викладені у ній, не відповідають фактичним обставинам справи та положенням чинного законодавства, при постановленні рішення істотно порушено норми матеріального та процесуального права, а тому постанова підлягає скасуванню із закриттям справи з огляду на наступне.

Так, 19.01.2024 року відбулось засідання адміністративної комісії по справі за відсутності позивача, внаслідок чого, вона була позбавлена можливості та права надавати доводи невинуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, зокрема, заперечення щодо протоколу, ґрунтовні пояснення та матеріали, які спростовують доводи поліції.

Водночас, матеріали справи не містять доказів винуватості позивача у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 156 КУпАП у зв`язку із чим, вважає, що наявні підстави для закриття провадження про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

ІІ. Процедура та позиції сторін.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 06.02.2024 року позовна заява була розподілена судді Житомирського районного суду Житомирської області Татуйку Є. О. (а.с. 49).

Ухвалою від 08.02.2024 року суддя Татуйко Є. О. задовольнив заяву про самовідвід. Відвів суддю Татуйка Є. О. від розгляду даної судової справи на підставі положень ст. 36 ЦПК України (а.с. 51).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 13.02.2024 року позовна заява була розподілена судді Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М. (а.с. 54-55).

Ухвалою суду від 19.02.2024 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; зобов`язано відповідача надати належним чином завірені копії всіх матеріалів по адміністративному правопорушенню, вчиненого за ч. 2 ст. 156 КУпАП, розгляд справи якого відбувся відносно ОСОБА_1 , 19.01.2024 року. (а.с. 56-57).

Станом на день розгляду справи 15.04.2024 року витребувані у відповідача матеріали до суду не надійшли.

Суд керуючись положеннями ст. 48 КАС України, замінює відповідача Тетерівську сільську раду Житомирського району Житомирської області на належного Адміністративну комісію при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, задовольнивши клопотання представника позивача - адвоката Ступака М. від 15.04.2024 року.

Представник позивача під час розгляду справи позовні вимоги підтримав; посилаючись на обставини, що викладені у адміністративному позові, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Клопотанням від 15.04.2024 року просив здійснювати розгляд справи, призначений на 15.04.2024 року, без сторони позивача за наявними матеріалами справи.

Належним чином повідомлений про розгляд справи відповідач (а.с. 63, 68, 75) явку свого представника у судове засідання не забезпечив; причини неявки суду не відомі; правом на подання відзиву на позовну заяву не скористались.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

ІІІ. Фактичні обставини справи, які встановлені судом.

Встановлено, що 04.01.2024 року відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення ВАД № 545059 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП України (а.с. 30).

Так згідно зазначеного протоколу, 10.12.2023 року порушила встановлений порядок промислової торгівлі, зберігання, транспортування алкогольних напоїв, в саме: здійснила продаж алкогольного напою «Азнаурі» людині у військовій формі, чим порушила розпорядження голови ради оборони Житомирської області від 01.06.2022 року № 48, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП.

19.01.2023 року на підставі вказаного вище протоколу, адміністративною комісією при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області винесено постанову № 18 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 1700,00 грн (а.с. 26-27).

Відповідно до копії протоколу № 18 засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області від 19.01.2024 року (а.с. 28) особа, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 на засіданні адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області була відсутня.

IV. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.

За приписами ч. 1 ст. 218 КУпАП адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 2 ст. 156 цього Кодексу.

Тобто, адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад мають право розглядати справи про адміністративні правопорушення, у тому числі щодо накладення адміністративного стягнення за порушення правил торгівлі пивом, алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст. 10 КУпАП).

Тобто, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати, зокрема, уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції (стаття 156).

У ході складення матеріалів про адміністративні правопорушення та прийняття постанови за результатами даних матеріалів органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи згідно з приписами ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто будь-яке відхилення або недотримання передбаченого законом (підзаконним) актом встановленого порядку дій органами державної влади, може призвести до порушення законних прав громадян під час вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Крім того, за змістом п. 3 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення та чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Відповідно до ч. 1 статті 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Адміністративна комісія при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи не надала.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.293 КУпАП і роз`яснень, викладених в п.7 Постанови пленуму Верховного Суду України №6 від 24.06.1988 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» зі змінами та доповненнями, орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Частиною другою статті 156 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння заборонена, або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння через торгові автомати чи особами, які не досягли 18-річного віку, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння особі, яка не досягла 18-річного віку, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби, що тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 156 КУпАП, потребує умисної форми вини особи, коли, відповідно до положень статті 10 КУпАП, особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.156 КУпАП полягає у порушенні працівником підприємства (організації) правил торгівлі пивом, алкогольними, слабоалкогольними напоями, зокрема, у час доби, що заборонений відповідним рішенням органу місцевого самоврядування.

Суб`єктом зазначеного правопорушення є працівник підприємства (організації) торгівлі.

Фактом продажу алкогольних та тютюнових виробів є касовий чек, який видається кожному без винятку покупцеві, на чому акцентує увагу Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 23.04.2019 (справа Ж1/81171217/16 адміністративне провадження №К//18).

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення поліцейським долучено виписки з карткового рахунку про переказ коштів у сумі 200,00 грн на картковий рахунок відкритий в АТ «Державний ощадний банк України» (а.с. 38).

Також, до протоколу долучено письмове пояснення військовослужбовця ОСОБА_2 , який вказує на придбання ним алкогольного напою «Азнаурі» приблизно о 15:30 год у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом розрахунку банківською карткою (а.с. 35).

Зазначені документи нібито підтверджують факт продажу алкогольного напою військовослужбовцю, оскільки із пояснень військового придбання алкоголю відбулось шляхом розрахунку банківською карткою.

У відповідності до довідки АТ КБ «Приватбанк» ФОП ОСОБА_3 має відкритий рахунок у вказаній банківській установі із використанням торгового еквайрингу (встановленого РО8-терміналу) за адресою здійснення підприємницької діяльності (а.с. 40-45).

Таким чином, доводи поліції про придбання військовослужбовцем алкогольного напою у позивача шляхом розрахунку банківською картою на рахунок відкритий в АТ «Державний ощадний банк України» не підтверджується, оскільки ФОП ОСОБА_3 не має такого рахунку за адресою здійснення підприємницької діяльності.

Одночасно із цим, до протоколу працівники поліції долучають фотознімок пляшки алкогольного напою «Азнаурі», як нібито доказ наявності такого виду алкогольних напоїв за місцем роботи позивача (а.с. 39). Однак, вказане фото не містить жодних підтверджень його наявності саме у магазині, у якому працює позивач; на ціннику даного напою вказана вартість, яка не співпадає із вартістю, зазначеної у банківській виписці щодо розрахунку за придбаний товар, а саме на ціннику вказана вартість 216,00 грн.

Крім того, згідно із випискою щодо розрахункових операцій ФОП ОСОБА_3 за 10.12.2023 року відсутні розрахунки на зазначені у матеріалах справи суми. Так, єдина розрахункова операція які проведена о 15:32 год складала 120,00 грн.

Вищевказане повністю спростовує доводи поліції щодо продажу позивачем алкогольного напою 10.12.2023 року у проміжок часу з 14:00 год до 16:00 год 10.12.2023 року.

Також, до протоколу про адміністративне правопорушення працівниками поліції долучено рапорт поліцейського СРПП відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капрала поліції ОСОБА_4 , у відповідності до якого у день надходження повідомлення до поліції по лінії 102 про продаж алкогольних напоїв військовослужбовцям ним здійснено виїзд за місцем повідомлення про дану подію. Під час спілкування із військовослужбовцями, які нібито придбали алкогольні напої за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовці самостійно не могли пояснити де та у кого придбали алкогольній напої, всі свої пояснення надавали під диктування свого військового командира (а.с. 37).

Таким чином, долучені до протоколу пояснення військовослужбовців жодним чином не підтверджують винуватість позивача у інкримінованому їй адміністративному правопорушенні та викликають обґрунтований сумнів у достовірності фактів викладених у фабулі спірного протоколу.

При розгляді справи адміністративною комісією при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області не перевірено, з якою метою алкогольний напій «Азнаурі» купувався особою у військовій формі, відсутні відомості про те, де знаходився цей алкогольний напій на час прийняття рішення у справі про адміністративне правопорушення, а також не вияснено, чому в справі відсутні пояснення свідка та в протоколі не міститься жодної інформації про свідка, не вияснено причетність до вказаних дій працівників правоохоронних органів, а отже не перевірено, чи була наявна провокація вчинення адміністративного правопорушення, військовий, який купував алкогольний напій, на засідання комісії не викликалася та його пояснення в присутності законного представника не заслуховувалися.

Відповідно до частини другої та третьої статті 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Як вбачається з положень ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб`єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб`єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Посилання на належні та конкретні докази, які свідчать про вчинення особою адміністративного правопорушення, перелік яких визначено статтею 251 КУпАП, повинні міститися саме в постанові про адміністративне правопорушення.

У розумінні ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини першої статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а).

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення (постанова ВС від 27.06.2019 у справі №560/751/17).

Відсутність доказів вини позивача свідчить про незаконність постанови та необхідність її скасування.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова Верховного суду від 14.05.2020, №240/12/17).

Сам факт винесення оскаржуваної постанови не є доказом вчинення адміністративного правопорушення позивачем, саме до цього зводяться висновки Верховного Суду викладені у постанові від 26 квітня 2018 року (справа №338/1/17).

Постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не може вважатися беззаперечним доказом вчинення правопорушення, оскільки саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення. Така постанова по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14.02.2019 року у справі №127/163/17-а).

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення винесена з порушенням вимог КУпАП, дані, які містяться у ній викликають сумніви щодо вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП. Крім того, адміністративна комісія при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області при розгляді адміністративного матеріалу складеного відносно ОСОБА_1 та при винесенні постанови засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, якою на ОСОБА_1 накладено штраф у сумі 1700,00 грн за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 156 Кодексу не звернула уваги на зазначені вище у рішенні порушення, не здійснила належної оцінки доказів у справі про адміністративне правопорушення.

V. Висновок суду.

Таким чином, зважаючи на відсутність належних та достатніх доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення в діях позивача, оскаржувана постанова прийнята без всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з порушенням порядку розгляду справи, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення (правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 18.02.2020 у справі № 524/9827/16-а), а тому, відповідно до п. 3 ст. 293 КУпАП, ст. 286 КАС, суд скасовує вказану постанову і закриває провадження у справі.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. 7, 9, 10, 33, 156, 213, 218, 245, 251, 252, 254, 256, 277, 277-2, 278, 280, 283, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. 2, 5, 9, 72, 73, 77, 139, 241, 242, 244, 246, 255, 268-272, 286, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов адвоката Ступака Максима Олександровича, який діє від імені ОСОБА_1 , до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області № 18 від 19.01.2024 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 1700,00 грн.

Закрити відносно ОСОБА_1 провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. М. Дубовік