Справа № 460/1570/24
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом
15 квітня 2024 року м. Рівне №460/1570/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглядаючи матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, заявленого у межах адміністративної справи за позовом Головного управління ДПС у Рівненській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Головного управління ДПС у Рівненській області (далі позивач) до ОСОБА_1 (далі відповідач), в якому позивач просить суд стягнути з відповідача суму податкового боргу у розмірі 109355,61 грн.
Ухвалою суду від 28.02.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою суду від 01.04.2024 зустрічний позов залишений без руху; заявнику запропоновано усунути недоліки зустрічного позову шляхом фактичного надання суду належним чином оформленої позовної заяви у відповідності до статей 160, 161 КАС України з наданням належних та допустимих доказів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; доказів сплати суми судового збору у розмірі 1211,20 грн; заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із зазначенням поважності причин такого пропуску (з наданням належних та допустимих доказів).
12 квітня 2024 року заявник подав до суду заяву про усунення недоліків зустрічного позову: надав докази сплати суми судового збору у розмірі 969,00 грн, копію Договору оренди землі від 04.02.2019, та заяву про поновлення строку звернення до суду з зустрічним позовом.
Щодо наявності правових підстав для поновлення заявнику строку звернення до суду з зустрічним позовом, суд зазначає таке.
За правилами частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
За приписами пункту 288.1. статті 288 Податкового кодексу України (далі ПК України), підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
Відповідно до пункту 288.7. статті 288 ПК України, податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.
Пунктом 287.5. статті 287 ПК України визначено, що податок фізичними особами сплачується протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення.
Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).
Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною 2 статті 122 КАС України та становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У заяві про поновлення строку заявник посилається на приписи пункту 69 підрозділу 10 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України та підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Відповідно до пункту 69 підрозділу 10 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України, установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-IX набрав чинності 27.05.2022.
Відповідно до підпункту 69.9. пункту 69 підрозділу 10 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України, тимчасово, до 1 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім, зокрема:
строків здійснення заходів з погашення податкового боргу платників податків - суб`єктів господарювання, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, передбачені статтями 59-60, 87-101 цього Кодексу, та/або визначення грошових зобов`язань згідно із статтею 116 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 56.1. статті 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.
Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.
Подання скарги в електронній формі засобами електронного зв`язку здійснюється платниками податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".
Протягом шести місяців з дати закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту, платник податків має право подати скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку та копіями підтверджуючих документів поважності причин його пропуску (за наявності). У скарзі може міститися клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку. Контролюючий орган вищого рівня, розглядаючи клопотання платника податків, поновлює пропущений строк на подання скарги в адміністративному порядку, якщо визнає причини його пропуску поважними.
Суд зазначає, що вказані норми, на які посилається заявник у заяві про поновлення строку звернення до суду з зустрічним позовом, не підлягають до застосування у даному випадку, оскільки норми пункту 69 підрозділу 10 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України виокремлюють строки та порядок дій щодо осіб, які мають можливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок та осіб, які не мають можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок.
Натомість, заявник не надав жодних належних та допустимих доказів неможливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок в частині сплати податкових зобов`язань з орендної плати за землю; не надано доказів звернення до контролюючого органу з відповідними заявами.
Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.
Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».
Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.
Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Тобто, зазначені заявником у заяві підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду з зустрічним позовом про визнання протиправними та скасування ППР, є безпідставними та необґрунтованими.
Разом з цим, заявник посилається на те, що орендована ним земельна ділянка використовується для потреб безпеки та оборони України; доступ до земельної ділянки обмежено.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного:

1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим;

2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин;

3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі;

4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку;

5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Суд констатує, що заявником пропущений строк звернення до суду з зустрічним позовом про визнання протиправними та скасування ППР, однак враховуючи те, що орендована ним земельна ділянка використовується для потреб безпеки та оборони України, а доступ до земельної ділянки обмежено; враховуючи необхідність з`ясування обставин щодо наявності правових підстав для нарахування податкового зобов`язання, суд дійшов висновку про можливість поновлення заявнику строку звернення до суду з зустрічним позовом.

Відповідно до частини другої статті 177 КАС України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною першою статті 178 КАС України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Як наслідок, суд вважає за необхідне прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднати вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом, оскільки задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 177, 178 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з зустрічним позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Рівненській області №-1714 від 02.06.2022 та №-1714 від 24.03.2023.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №-1714 від 02.06.2022 та №-1714 від 24.03.2023 прийняти до спільного розгляду з первісним позовом Головного управління ДПС у Рівненській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у справі №460/1570/24.

Вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом у справі №460/1570/24.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі Судова влада України, за якою учасники справи можуть отримати інформацію: http://adm.rv.court.gov.ua/sud1770/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.М. Недашківська