Справа № 420/7365/24
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7365/24
У Х В А Л А

10 квітня 2024 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача - Національної поліції України (від 02.04.2024 вхід. № ЕС/13517/24) щодо залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ Національної поліції України від 25.12.23 р. за № 3306 «Про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 »; визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 09 січня 2024 року № 36 о/с.; поновити ОСОБА_1 на службі у національній поліції на посаді старшого уповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Одеського районного управління № 2 Головного управління Національної поліції в Одеській області; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Одеській області виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/7365/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії. Витребувано від відповідачів належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування відносно ОСОБА_1 . Зупинено провадження по справі № 420/7365/24, - до отримання витребуваних судом письмових доказів.

Ухвалою суду від 01.04.2024 року поновлено провадження у справі №420/7365/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії, відповідно до приписів ч.1 ст.237 КАС України.

02.04.2024 року до суду від представника відповідача - Національної поліції України надійшла заява (вхід. № ЕС/13517/24) щодо залишення адміністративного позову по справі № 420/7365/24 без розгляду, оскільки рекомендованими листами, на всі наявні в особовій справі ОСОБА_1 адреси, ГУНП в Одеській області повідомило Позивача про те, що наказом ГУНП в Одеській області від 09.01.2024 № 36 о/с його звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення. Крім того, беручи до уваги трекінг поштової відправки, надіслані листи ГУНП в Одеській області, повертались у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання. Наведене підтверджується фіскальними чеками ПАТ «Укрпошта», відправлення № 230, № 240 та № 256, а також копіями листів УКЗ ГУНП в Одеській області від 09.01.2024 вих. № 9/138 (на адресу: АДРЕСА_1 ), від 09.01.2024 вих. № 9/137 (на адресу: АДРЕСА_2 ) та від 09.01.2024 вих. № 9/136 (на адресу: АДРЕСА_3 ). Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів у разі відправлення з використанням електронної комунікації. Отже, з огляду на вищевикладене, відповідно до норм чинного законодавства починаючи з 14.01.2024 (наступний день після спливу чотирьох календарних днів з дня відправлення вищевказаних листів ГУНП в Одеській області поштовим зв`язком Позивачу) ОСОБА_1 вважається таким, що ознайомлений з наказом ГУНП в Одеській області від 09.01.2024 № 36 о/с про його звільнення зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення. На думку відповідача, оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 07.03.2024 (дата доставки позову до електронного суду, згідно картки руху документу), то останнім пропущений строк звернення до суду із заявленим позовом.

04.04.2024 року до Одеського окружного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшли письмові заперечення (вхід. № ЕС/13931/24) на клопотання Національної поліції в Одеській області щодо залишення адміністративного позову по справі № 420/7365/24 без розгляду, в якому позивач зазначив, що, наявними в справі доказами доводиться, що Позивач не був ознайомлений з наказом ГУНП в Одеській області від 09.01.24 р. № 36 о/с раніше 29 лютого 2024 року, а звернувся з позовом в цій справі 07 березня 2024 року, тобто в межах встановленого законом строку.

Відповідно до ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Згідно з п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, та зважаючи, що дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), розгляд заяви представника відповідача Національної поліції України (від 02.04.2024 вхід. № ЕС/13517/24) щодо залишення адміністративного позову без розгляду, здійснюється в порядку письмового провадження.

Так, предметом спору у даній справі є визнання протиправним та скасування Наказу Національної поліції України від 25.12.23 р. за № 3306 «Про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 »; визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 09 січня 2024 року № 36 о/с.; поновлення ОСОБА_1 на службі у національній поліції на посаді старшого уповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Одеського районного управління № 2 Головного управління Національної поліції в Одеській області; зобов`язання Головного управління Національної поліції в Одеській області виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Частиною першою статті 122 КАС встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що цим Статутом, зокрема, визначені види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Законом України від 15 березня 2022 року №2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» (далі - Закон №2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут Національної поліції України України доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», яким з 01 травня 2022 року запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Так, частиною першою статті 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (у редакції Закону №2123-IX) у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації (частина друга статті 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже, з наведеного вбачається, що починаючи з 01 травня 2022 року Законом №2123-IX запроваджено інші умови проведення службового розслідування, а також визначена нова процедура ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та установлені особливі строки оскарження дисциплінарних стягнень.

Питання щодо застосування строків, установлених Дисциплінарним статутом Національної поліції у правовідносинах, що виникли у зв`язку з притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності, вже досліджувалося Верховним Судом. Так, у справі №120/7567/22 Суд сформував висновок, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Крім того, зі змісту положень частин першої, другої статті 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вбачається, що законодавцем запроваджено новий алгоритм ознайомлення поліцейського з наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення, у разі відсутності його на службі. Зокрема, за допомогою поштового зв`язку (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. І лише у разі виконання указаних приписів, поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Наведене означає, що єдиними та допустимими доказами належного повідомлення поліцейського про наказ щодо застосування до нього дисциплінарного стягнення, є документи, які підтверджують, що у разі якщо така інформація надсилалася йому засобами поштового зв`язку, то відповідач повинен направити її на адресу його місця проживання, зазначену в його особовій справі. Направлення на будь-які інші адреси, що не указані в особовій справі поліцейського не відповідає установленому законодавцем порядку.

Що стосується способу повідомлення з використанням електронної комунікації, то в цьому випадку вимагається установити безпосереднього керівника такого поліцейського, визначити які контактні дані поліцейського є у його розпорядженні та перевірити чи на ці контактні дані було надіслано накази про застосування заходів дисциплінарного впливу.

Отже, за умови дотримання органом поліції такої процедури, поліцейський вважається ознайомленим з наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення у строки, установлені частиною другою статті 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, незалежно від того, чи такі повідомлення він фактично отримував.

Це означає, що за такого нормативного регулювання, повернення поштового відправлення з відміткою про «Закінчення терміну зберігання» або відсутність інформації у відповідному месенджері про те, що особа ознайомлена з текстом повідомлень, жодним чином не зупиняють строки, установлені указаною нормою, позаяк у таких випадках визначальним є саме дотримання органом поліції приписів частини першої статті 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Тому, за таких обставин, поліцейський вважається обізнаним з таким наказом незалежно від того, чи отримував/читав він відповідне повідомлення.

Аналогічна правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі №420/15422/22.

Зокрема, у позовній заяві позивач - ОСОБА_1 стверджує, що про оскаржуваний, у тому числі, Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 09 січня 2024 року № 36 о/с, йому стало відомо після отримання Листа Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29.02.2024 року № 9/21аз з додатками, отриманого у відповідь на адвокатський запит.

Водночас, представником відповідача Національної поліції України наголошено, що рекомендованими листами, на всі наявні в особовій справі ОСОБА_1 , адреси, ГУНП в Одеській області повідомило Позивача про те, що наказом ГУНП в Одеській області від 09.01.2024 № 36 о/с його звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення. При цьому, згідно поштової відправки, надіслані листи ГУНП в Одеській області, повертались у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання, що підтверджується фіскальними чеками ПАТ «Укрпошта», відправлення № 230, № 240 та № 256, а також копіями листів УКЗ ГУНП в Одеській області від 09.01.2024 вих. № 9/138 (на адресу: АДРЕСА_1 ), від 09.01.2024 вих. № 9/137 (на адресу: АДРЕСА_2 ) та від 09.01.2024 вих. № 9/136 (на адресу: АДРЕСА_3 ).

Так, згідно матеріалів службового розслідування, вбачається, що 29.11.2023 року Голова дисциплінарної комісії підполковник поліції Євген Артем`єв звертався до Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України з підстав надання голові дисциплінарної комісії до 01 грудня 2023 року відомостей з особової справи щодо відомих адрес проживання, реєстрації ОСОБА_1 , його батьків, дружини (чи колишньої) тощо, а також їх контактних телефонів

30.11.2023 року Департаментом кадрового забезпечення Національної поліції України була надана інформація з особової справи капітана поліції ОСОБА_1 (0092441), старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 5-го відділу (оперативних розробок у південному регіоні) 3-го управління (оперативних розробок) Департаменту карного розшуку Національної поліції України, з якої зокрема, вбачається, що місцем реєстрації ОСОБА_1 є: АДРЕСА_4 , місцем проживання: АДРЕСА_5 , на котру, як з`ясовано судом, та зазначено вище, відповідачем, у тому числі, надсилалися спірні накази.

При цьому, судом критично сприймаються твердження позивача щодо перебування у період з 12.11.2023 року по 06.02.2024 року, на лікарняному, позаяк вказана обставина жодним чином не впливає та не унеможливлює отримання спірних наказів,та, як наслідок, можливість дізнатися про обставини звільнення зі служби в Національній поліції, своєчасно вчинивши дії з оскарження наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, у тому числі, за участю представника, чого позивачем тривалий час не було здійснено, що, окрім іншого, свідчить про його триваючу пасивну поведінку.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає наведені представником позивача підстави для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду, не є поважними, адже не є юридично спроможними.

Суд зауважує, що частиною другою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19 вказала на те, що поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Окрім того, варто акцентувати, що Верховний Суд у Постанові від 17.12.2021 у справі № 640/16928/21 дійшов правового висновку про те, що вирішення питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом не ставиться в залежність від порядку отримання наказу, а вирішується з огляду на факт, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення свого права.

Триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

У справі Європейського суду з прав людини «Стаббігс та інші проти Великобританії» визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25.01.2000 Європейський суд з прав людини зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними

Також, суд звертає увагу, що обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, а також зважаючи, що позивачем не надано до суду належних, достатніх, допустимих доказів на підтвердження, та обґрунтування поважності причин пропуску законодавчо визначеного строку для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості заяви представника відповідача - Національної поліції України (від 02.04.2024 вхід. № ЕС/13517/24) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 по справі № 420/7365/24, з підстав пропуску строку звернення до суду, та наявності підстав для її задоволення, з вище окреслених підстав.

Керуючись ст. 4, ст. 7, ст. 45, ст. 122, ст. 123, ст. 205, ст.ст. 240, 243-248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника відповідача - Національної поліції України (від 02.04.2024 вхід. № ЕС/13517/24) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 по справі № 420/7365/24, з підстав пропуску строку звернення до суду, - задовольнити.

2. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду у строки визначені статтею 295 КАС України.

Суддя Ю.В. Харченко