Справа № 160/1786/24
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 квітня 2024 року м.Дніпросправа № 160/1786/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Шлай А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 січня 2024 року у справі № 160/1786/24 (суддя Букіна Л.Є.) за адміністративним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду через систему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 (далі - позивач-1), ОСОБА_3 (далі - позивач-2), ОСОБА_4 (далі - позивач-3) до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області (далі - відповідач) про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 січня 2024 року позовну заяву повернуто заявникам, на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач-1 через свого представника ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить оскаржену ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі скаржник стверджує, що на виконання ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху від 22.01.2024, через підсистему «Електронний суд», позивачем подано клопотання та заява на усунення недоліків, про які зазначав суд. Вважає, що судом першої інстанції при поверненні повної заяви допущено надмірний формалізм.

Відповідач подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу. У відзиві просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу суду першої інстанції без змін. Наполягає, що суд першої інстанції при винесенні оскарженої ухвали діяв у відповідності до норм КАС України, а доводи скаржника безпідставні та спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до ч.2 ст.312 КАС України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Колегія суддів розглядає апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції, зазначену в п.3 ч.1 ст.294 КАС України, в порядку письмового провадження, у відповідності до ч.2 ст.312 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку про наявність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії було залишено без руху. Судом встановлено п`ятиденний строк для усунення визначених в описовій частині даної ухвали недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачами не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений ухвалою про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції не погоджується та звертає увагу на наступне.

Так, залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції зазначив, що:

- позивачами в порушення п.5 ч.5 ст.160 КАС України не надано доказів звернення до відповідача із заявою про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту та доказів протиправної відмови відповідача у вирішенні спірного питання;

- в позовній заяві визначено трьох позивачів, однак за захистом прав відповідно до прохальної частини визначеного лише одного.

23.01.2024 представник позивача, через підсистему «Електронний суд», подав уточнену позовну заяву, в якій визначив статус позивача - ОСОБА_2 , відповідача - Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області, а ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Щодо доказів, які вимагав суд, представником позивача була подана заява, в якій викладено обставини, за яких не можливо подати відповідні докази.

Статтею 160 КАС України передбачено вимоги до позовної заяви.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом.

На прохання позивача службовцем апарату адміністративного суду може бути надана допомога в оформленні позовної заяви.

В позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (ч.4 ст.169 КАС України).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції вказав на необхідність подання позивачем суду доказів звернення до відповідача та доказів протиправної відмови йому для підтвердження обставин, на які посилається позивач у позові. Проте, подання таких доказів можливе на наступних стадіях процесу, тому суд не вправі через не подання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати її заявнику.

Щодо визначення статусу позивачів з урахуванням заявлених позовних вимог, направлених на захист однієї особи, а не трьох, колегія суддів зазначає, що такі недоліки не є істотними, та можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду і не впливають на оцінку обставин, які є підставою для відкриття провадження у справі. До того ж, ці недоліки виправлено шляхом подання уточненої позовної заяви від 23.01.2024р.

Наведені судом підстави для залишення позовної заяви без руху, на думку колегії суддів, носять формальний характер, а тому повернення позовної заяви позивачу згідно п.1 ч.4 ст.169 КАС України в спірному випадку було здійснено з порушенням норм КАС України.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що є підстави для задоволення апеляційної скарги позивача, оскаржена ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ч.2 ст.312, п.2 ч.1 ст. 320, ст.ст.322, 325, 328 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 січня 2024 року у справі № 160/1786/24 - скасувати.

Справу № 160/1786/24 направити для продовження розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.В. Шлай