Справа № 120/7191/23
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/7191/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Віятик Н.В.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

15 квітня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Матохнюка Д.Б. Гонтарука В. М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Продовольча компанія "Зоря Поділля" до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Продовольча компанія "Зоря Поділля" звернулось до суду з позовом до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №8728307/34009446 від 01.05.2023 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складений ТОВ «Продовольча компанія «Зоря Поділля» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач - Південне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

Так, на переконання апелянта, суд першої інстанції безпідставно надав перевагу виключно доводам позивача та протиправно не визначив норму закону або іншого нормативно - правового акту, які було порушено податковим органом при прийнятті оскаржуваного рішення.

Позивач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, в якому заперечив проти доводів відповідача та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, судова колегія встановила наступне.

Між ТОВ «ПК «Зоря Поділля» (Постачальник) та ТОВ «Цукор Запоріжжя» (Покупець) був укладений Договір поставки №Z1.2.1.1.00185 від 26.03.21 (далі Договір).

Відповідно до п.1.1 Договору Постачальник зобов`язався передати у власність Покупця, а останній зобов`язався прийняти та оплатити цукор білий кристалічний буряковий (Товар). Ціна, кількість Товару, що поставляється, його категорія та фасування вказуються у видаткових накладних.

Згідно п.3.1 Договору (в редакції Додаткової угоди від 01.03.2023) оплата за товар здійснюється на умовах 100% попередньої оплати.

Дата складання Постачальником видаткової накладної є датою відвантаження та переходом права власності на Товар до Покупця (п.3.3. Договору).

14.03.2023 позивачем поставлено на користь ТОВ «Цукор Запоріжжя» цукор кристалічний в кількості 22 тони на суму 629 200,00 грн, в т.ч. ПДВ 104 866,67 грн, що підтверджується видатковою накладною №РН00-145-00396 від 14.03.2023 та товарно-транспортною накладною ОТ-1019438 від 14.03.2023.

У відповідності до п.201.7 ст.201 Податкового Кодексу України та п.18 Порядку №1307, позивачем на суму поставленого 14.03.2023 ТОВ «Цукор Запоріжжя» цукру складено та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №10219 від 14.03.2023 на суму 629 200,00 грн., в т.ч. ПДВ 104 866,67 грн.

14.03.2023 ТОВ «Цукор Запоріжжя», після поставки цукру згідно видаткової накладної №РН00-145-00396 від 14.03.2023, сплачено на користь позивача в якості оплати за цукор по Договору 3 146 000,00 грн., в т.ч. ПДВ 524 333,33 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №1168 від 13.03.2023. Вказана оплата проведена ТОВ «Цукор Запоріжжя» 13.03.2023. Вказані кошти перераховано на банківський рахунок позивача 14.03.2023.

На суму перевищення поставки, у відповідності до п.201.7 ст.201 ПК України та п.18 Порядку №1307, позивачем складено та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №10220 від 14.03.2023 на суму 2 516 800,00 грн., в т.ч. ПДВ 419 466,67 грн.

Таким чином, на операцію поставки ТОВ «Цукор Запоріжжя» цукру білого кристалічного 14.03.2023 позивачем складено та зареєстровано в ЄРПН:

- податкові накладні №10129 від 14.03.2023 на суму 629 200,00 грн., в т.ч. ПДВ (на суму поставки по видатковій накладній №РН00-145-00396 від 14.03.2023) та №10220 від 14.03.2023. на суму 2 516 800,00 грн., в т.ч. ПДВ (на суму авансової оплати, що перевищує вартість поставленого цукру по видатковій накладній №РН00-145-00396 від 14.03.2023), всього разом на 3 146 000,00 грн., в т.ч. ПДВ;

- податкову накладну №10030 від 14.03.2023 на суму 3 146 000,00 грн., в т.ч. ПДВ.

Отже, на одну господарську операцію поставки цукру позивачем повторно складено податкову накладну №10030 від 14.03.2023, що призвело до подвійного декларування податкових зобов`язань з ПДВ на суму 3 146 000,00 грн., в т.ч. ПДВ 524 333,33 грн.

З метою уникнення подвійного оподаткування, позивачем складений та направлений на реєстрацію в ЄРПН розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023.

Відповідно до квитанцій №1 документ доставлено до ДПС України, документ збережено, реєстрація зупинена.

30.03.2023 реєстрацію РК №90005 в ЄРПН податковим органом зупинено з причини: РК №90005 подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомлено: показник D=10.6588%, Р=11067426,46. Податковим органом запропоновано надати пояснення та копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання п. 4, 9 Порядку №520 позивачем подано до контролюючого органу Повідомлення про надання пояснень та копії документів щодо розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено від 07.04.2023 №1 до якого було додано:

- пояснення ТОВ «ПК «Зоря Поділля» щодо помилковості складання та реєстрації податкової накладної від 14.03.2023 №10030;

- супровідний лист;

- звіти про посівні площі ТОВ «ПІК «Зоря Поділля» в розрізі районів;

- звіт про виробництво та реалізацію промислової продукції за 2022 рік (форма 1П-НПП);

- договір поставки від 26.03.2023 №Z1.2.1.1.00185;

- видаткові накладні від 14.03.2023 №PH00-145-00396, від 15.03.2023 №PH00-145-00403, №PH00-145-00404, від 17.03.2023 №PH00-145-00417, №PH00-145-00419;

- товарно-транспортні накладні від 14.03.2023 №OT-1019438, від 15.03.2023 №ОТ-1019475, від 15.03.2023 №ОT- 1019479, від 17.03.2023 №OT-1019610, №OT-1019591;

- виписка по рахунку в АТ «МІБ»;

- картки бухгалтерського обліку за березень 2023 року: картка взаєморозрахунків, аналіз рах.361, аналіз рах.6811;

- акт звірки взаєморозрахунків.

За результатами розгляду пояснення ТОВ «ПК «Зоря Поділля» Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №8728307/34009446 від 01.05.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з ненаданням/ частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Не погоджуючись з такими рішеннями, позивач оскаржив їх в адміністративному порядку, однак його скаргу залишено без задоволення, а рішення Комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Вищевикладені обставини зумовили позивача звернутись до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів на підтвердження правомірності рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023, оскільки обставин, які б унеможливлювали його реєстрацію в реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування датою подання на реєстрацію судом не встановлено.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно підпунктів "а", "б" п. 185.1 ст. 185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів та послуг місце постачання яких розташоване на митній території України.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п.201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї ст. та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Згідно з приписами п. 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165) у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у п. 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Відповідно до вимог п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п. 25 Порядку № 1165).

З матеріалів справи вбачається, що підставою для зупинення реєстрації розрахунку кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023 слугувало те, що позивач відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій і тому йому запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На момент формування квитанції, якою зупинено реєстрацію розрахунку коригування, поданого позивачем, Критерії ризиковості здійснення операцій визначені додатком 3 до Порядку №1165.

Так, відповідно до п. 8 Додатку 1 до Порядку № 1165 Критерії ризиковості платника податку на додану вартість критерієм ризиковості, який визначено відповідачем, як підстава зупинення реєстрації податкових накладних, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Проте, відповідачем не вказано, яка саме податкова інформація стала підставою для застосування до позивача критерію ризиковості та не визначено чіткого переліку документів, які необхідно було подати позивачеві для здійснення реєстрації поданих податкових накладних.

Водночас, в силу п. 192.1 ст. 192 ПК, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема, отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Як засвідчується матеріалами справи, розрахунок коригування був складений позивачем з метою уникнення подвійного оподаткування в результаті складання на одну господарську операцію поставки цукру повторну податкову накладну №10030 від 14.03.2023, що призвело до подвійного декларування податкових зобов`язань з ПДВ на суму 3 146 000,00 грн., в т.ч. ПДВ 524 333,33 грн.

В той же час, як встановлено судом, у частині зазначення критерію ризиковості, відповідач зіслався лише на номер пункту додатку 3 до Порядку № 1165 та чітко не конкретизував, про який саме ризик платника податку йдеться, чим фактично поставив платника податку у стан невизначеності стосовно питання документального спростування, існуючих, на думку відповідача, ризиків.

Зі змісту квитанції, надісланої позивачу, встановлено, що остання містить вимогу щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у Розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН.

В даному випадку, судова колегія зауважує, що податковим органом, всупереч приписам пунктів 6, 7 Порядку №1165, обґрунтованих підстав для зупинення реєстрації розрахунку коригування не зазначено.

Крім того, у квитанції не зазначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунку коригування стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до такої, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Втім, з матеріалів справи вбачається, що позивачем до контролюючого органу на виконання п. 4, 9 Порядку №520 було подано пояснення та копії документів щодо розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено від 07.04.2023 №1.

Зокрема, надіслано контролюючому органу пояснення щодо помилковості складання та реєстрації податкової накладної від 14.03.2023 №10030, а також необхідності реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також до вказаних пояснень позивачем долучались звіти про посівні площі ТОВ «ПІК «Зоря Поділля» в розрізі районів; звіт про виробництво та реалізацію промислової продукції за 2022 рік (форма 1П-НПП); договір поставки від 26.03.2023 №Z1.2.1.1.00185; видаткові накладні від 14.03.2023 №PH00-145-00396, від 15.03.2023 №PH00-145-00403, №PH00-145-00404, від 17.03.2023 №PH00-145-00417, №PH00-145-00419; товарно-транспортні накладні від 14.03.2023 №OT-1019438, від 15.03.2023 №ОТ-1019475, від 15.03.2023 №ОT- 1019479, від 17.03.2023 №OT-1019610, №OT-1019591; виписка по рахунку в АТ «МІБ»; картки бухгалтерського обліку за березень 2023 року: картка взаєморозрахунків, аналіз рах.361, аналіз рах.6811; акт звірки взаєморозрахунків.

При цьому, судова колегія зауважує, що матеріалами справи не підтверджено факт виявлення під час моніторингу об`єктивних ознак ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства. Натомість містять докази, які були надані контролюючому органу для розблокування реєстрації розрахунку коригування.

Однак, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, незважаючи на надання відповідних документів, прийняла оскаржуване рішення, яким відмовила в реєстрації розрахунку коригування.

При цьому, як свідчить зміст оскаржуваного рішення №8728307/34009446 від 01.05.2023 підставою для відмови в реєстрації розрахунку коригування є ненадання/ часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Жодної додаткової інформації про підстави відмови в реєстрації розрахунку коригування оскаржуване рішення не містить.

Надаючи оцінку вказаному рішенню відповідача, судова колегія зазначає, що контролюючим органом визначено загальні підстави прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування та не відзначено конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття.

Відтак, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем були надані усі необхідні документи на підтвердження факту здійснення подвійного декларування податкових зобов`язань з ПДВ за однією господарською операцією.

Судова колегія наголошує, що усі документи, надані позивачем до пояснень щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування податковим органом були прийняті до розгляду та зауважень до їх оформлення не надавалось.

В даному випадку, ні квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування, ні оскаржуване рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування не містять більш конкретного переліку документів, необхідних для реєстрації розрахунку коригування.

При цьому, апелянтом не підтверджено належними доказами, що необхідні для реєстрації розрахунку коригування документи були дійсно відсутні в додатково поданих позивачем матеріалах.

До того ж, вказані твердження податкового органу в повному обсязі спростовуються поданими позивачем документами, яким було надано оцінку судом першої інстанції.

Верховний Суд у постанові від 13 грудня 2023 року у справі № 500/4191/22 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів.

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Слід звернути увагу, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18.

В контексті викладеного судова колегія відзначає, що доводи апеляційної скарги відповідача в загальному також не містять будь-яких уточнень стосовно переліку документів, необхідних для проведення реєстрації розрахунку коригування, і які протиправно не були надані позивачем.

А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарських операцій позивача із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію розрахунку коригування.

Предметом розгляду, у даному випадку, є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації розрахунку коригування.

В свою чергу, зупинення реєстрації розрахунку коригування не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбаченні Конституцією України та законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про скасування оскаржуваного рішення відповідача.

Отже, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що причини відмови, викладені в рішенні про відмову у реєстрації розрахунку коригування є формальними та спростовуються доказами, які містяться в матеріалах справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення №8728307/34009446 від 01.05.2023 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №90005 від 14.03.2023 до податкової накладної №10030 від 14.03.2023.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати поданий розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, то судова колегія відзначає наступне.

Згідно з п.19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №3341) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Отже, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про належність та обгрунтованість обраного способу захисту порушеного права позивача у спірних правовідносинах шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати поданий розрахунок коригування в ЄРПН.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до невідповідності судового рішення матеріалам справи та вимогам закону.

Наведені апелянтом обставини, вже були предметом судового розгляду та отримали повну та ретельну оцінку суду першої інстанції.

А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарської операції позивача із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію розрахункукоригування.

Колегія суддів враховує також положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, передбачених ч.4 ст.328 КАС України.

Згідно з ч.1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Матохнюк Д.Б. Гонтарук В. М.