Справа № 260/2355/24
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

15 квітня 2024 рокум. Ужгород№ 260/2355/24
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі представника Тирпака Антона В`ячеславовича (88018, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Л.Толстого, 7а) до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області (89452, Закарпатська область, Ужгородський район, смт. Середнє, вул. Закарпатська, 63, ), третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області (88008, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ) про визнання недійсним державного акту на право власності, -

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2024 року ОСОБА_1 , через уповноваженого представника ОСОБА_2 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, якою просить визнати недійсним Державний акт на право колективної власності на землю серії ЗКО 12-0014 та невід`ємний Додаток №1 до нього що є його частиною, який виданий 01.12.1995 Худлівською сільською радою Колективному орендному сільськогосподарському підприємству «Гроно» на підставі рішення Худлівської сільської ради від 27.12.1993 року.

У відповідності до частини 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У відкритті провадження у справі слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа -переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

У відповідності до пункту 2 частини 1 статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий.

Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Рішення суб`єкта владних повноважень, яке має ознаки ненормативного акта та вичерпує свою дію після його реалізації, може оспорюватися з погляду його законності, а вимога про визнання такого рішення незаконним - розглядатися в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатами реалізації рішення відповідної особи виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватноправовий характер. У такому випадку вимога про визнання рішення незаконним може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за статтею 16 Цивільного кодексу України та пред`являтися до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою пред`явлення такої позовної вимоги є оспорювання цивільного речового права (наприклад, права власності на земельну ділянку), що виникло у певного суб`єкта в результаті та після реалізації рішення суб`єкта владних повноважень.

Отже, розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права, то спір стосується приватноправових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Таким чином, оскільки у даному випадку оскаржуваним рішенням суб`єкта владних повноважень порушується речове право іншої особи на спірну земельну ділянку, то за своїм змістом даний спір не є публічно -правовим, оскільки стосується приватноправових інтересів учасників в цивільних правовідносинах, а отже, справа не може вирішуватися в порядку адміністративного судочинства, подальше оспорювання рішень, дій чи бездіяльності відповідача має вирішуватися в порядку цивільної юрисдикції, оскільки виникає спір про цивільне право.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 27 березня 2019 року у справі № 815/7123/15.

Згідно з частинами 1, 2 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Згідно з частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, спір у такій справі не є публічно-правовим. Вимога позивача про визнання недійсним державного акту ЗК012-0014 від 01.12.1995 року безпосередньо пов`язане із захистом цивільного права у спорі щодо об`єкту нерухомого майна яке належить іншій особі, а в даному випадку Колективному орендному сільськогосподарському підприємству "Гроно", яка є власником землі (колективна власність). Такий спір має приватноправовий характер.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що у сторін виник не публічно-правовий спір та вважає, що позов має розглядатися за правилами цивільного судочинства.

За приписами частини 2 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи що мають вирішуватися в порядку цивільного судочинства.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що спір у цій справі не є публічно-правовим, а вимоги позивача повинен бути розглянутий лише в межах цивільного, а не адміністративного судочинства.

Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися судом, встановленим законом у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд роз`яснює позивачу, що вона може звернутися з позовом до суду в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно з частиною 5 статті 170 КАС України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

На підставі наведеного та керуючись статтями 2, 4, 19, 170, 248, 256, 294 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання недійсним державного акту на право власності.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.В.Скраль