Справа № 580/8965/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року справа № 580/8965/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу №580/8965/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань (вул. Ю.Іллєнка 81, м. Київ, 04050, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА/ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

27.09.2023 вх. 41147/23, №41209/23 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, просить:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідок про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 відповідно вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262 з врахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 щодо визначення посадових окладів і окладів за військовими званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов?язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2020, 01.02.2021 та 01.02.2022 основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов?язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262 з врахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військове (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт та з обовязковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

20.02.2024 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України). Згідно з частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Верховний Суд 29.01.2024 у справі №560/5937/22 наголосив: в адміністративному судочинстві для залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою офіційного та повного з`ясування всіх обставин у справі, діє інститут третьої особи.

У цій справі сторони не заявляли клопотання про залучення третьої особи - органу ПФУ. Суд враховує, що до моменту отримання належної довідки (Порядок № 45, постанова Правління Пенсійного фонду України 30 січня 2007 року № 3-1 зі змінами 02.03.2023 № 10-1) від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що є пенсіонером та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262). У зв`язку зі скасуванням пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103) та поновлення попередньої редакції пункту 4 Постанови № 704, на думку позивача виникли правові підстави на отримання довідки про розмір грошового забезпечення в яких посадовий оклад та оклад за військове звання повинні визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 та направляти такі довідки до територіального органу Пенсійного фонду України для перерахунку пенсії. Позивач зазначає, що звернувся до відповідача із заявою, де просив видати та направити до ГУ ПФУ у Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 (у сумі 2102, 2270, 2481 грн) відповідно до вимог ст.43, 63 Закону №2262, постанови від 30.08.2017 №704 з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) і премії. Відповідач листом від 22.05.2023 направив довідки про розмір грошового забезпечення станом 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, проте посадовий оклад та оклад за спеціальне звання обчислений шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 01.01.2018.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач відзив на позовну заяву до суду не надав. Відповідно до частини шостої статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами справи.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону №2262.

Відповідач листом від 22.05.2023 за №9/3-2778-23/В-2132 повідомив про направлення до ГУ ПФУ в Черкаській області довідок про розмір грошового забезпечення з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, де посадовий оклад та оклад за військове звання в довідках обчислені шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2018.

Вважаючи, що відповідач протиправно обчислив грошове забезпечення станом на 01.01.2018, а не станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 позивач звернувся до суду з цим позовом, проте не зазначив про яку форму довідки для перерахунку пенсії згідно з яким нормативно-правовим актом йдеться. Позивач не погодився з обчисленням складових грошового забезпечення звернувся до суду, позаяк вважає, що таке обчислення порушує права (множинність), проте усупере вимог п.4, п.5, п.9 ч.5 ст.160 КАС України не окреслює зміст і характер порушеного права.

Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи позивача щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Згідно із ст.3 Закону України 02.10.1996 № 393/96-ВР «Про звернення громадян» заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з покликанням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (ст.15 Закону № 393/96-ВР).

Верховний Суд у справі 160/3142/21 ЄДРСР 115685500 зазначив: для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), якою, відповідно до п. 6 Порядку №45 вважається посада, яка за класифікаційними характеристиками, зокрема назвою, розміром посадового окладу, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу (організації, установи, військової частини тощо) прирівнюється до посади, з якої особа була звільнена. Під час перерахунку пенсії не враховуються додаткові види грошового забезпечення та премії, що скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії.

02.03.2023 № 10-1 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 квітня 2023 р. за № 572/39628) до постанови Правління Пенсійного фонду України 30 січня 2007 року № 3-1 внесені зміни до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 30 січня 2007 року № 3-1, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2007 року за № 135/13402, що викладені у новій редакції з додатками (форми заяв, подання, довідок), зокрема - Додаток 8 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (пункт 3 розділу II), де у формі довідки вказується, що на всі виплати нараховано страхові внески (єдиний внесок).

Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантії військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулювання відносини у цій галузі визначає Закон України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2011). Згідно із частиною другою статті 9 Закону №2011 до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону (частина третя статті 9 Закону № 2011).

Відповідно до статті 63 Закону № 2262 перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Відповідно до статті 43 Закону № 2262 пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ст.43 Закону №2262 міститься в розділі V «обчислення пенсії», тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій.

Під обчисленням варто розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру складових грошового забезпечення (висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 826/3858/18).

Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган Пенсійного фонду України, так і відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи.

30.08.2017 Кабінетом Міністрів України прийнята постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова КМУ №704) та затверджено, зокрема тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14. Згідно з пунктом 4 Постанови КМУ № 704 в редакції, чинній на момент прийняття постанови, визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Постановою суду у справі №826/6453/18 ЄДРСР 87361222 визнаний протиправним та скасований п.6 Постанови №103, тому з 29.01.2020 діє редакція п.4 Постанови №704 (шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року).

Відповідно до частини другої статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

Верховний Суд у справі № 400/6214/21 ЄДРСР 106840645 щодо періоду з 29 січня 2020 року до 06 листопада 2020 року зазначив: п.25 - висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 10 вересня 2021 року у справі № 480/5496/20 до спірних правовідносин не застосовуються, оскільки з 01 січня 2020 року положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік, у тому числі як розрахункова величина для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів; п.26 - через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», у осіб з числа військовослужбовців виникло право на перерахунок пенсії з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 Постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік); п.27 - встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06 грудня 2016 року № 1774-VIII обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів розрахованих згідно з Постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом саме на 1 січня календарного року.

За результатом розгляду справи № 380/19324/23 Верховний Суд дійшов висновку, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, що видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону №2262 на виконання рішення суду, у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові № 704, на 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня відповідного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію (з урахуванням ухвали ЄДРСР 118108844 про виправлення описки у пунктах 78, 81).

Надаючи оцінку доводам сторін, враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що немотивована відмова відповідача (як страхувальника - роботодавці та інші особи, які відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» зобов`язані сплачувати єдиний внесок) у підготовці і наданні до Головного управління ПФУ в Черкаській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 відповідно до вимог ст.63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262 -ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20 грудня 1991 року №2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», додатків 2, 8 постанови Правління Пенсійного фонду України 30 січня 2007 року № 3-1 зі змінами 02.03.2023 № 10-1 для перерахунку пенсії є протиправною.

Обираючи спосіб захисту, позивач не формулює вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, позаяк просить визнати протиправними дії, що фактично не вчинені відповідачем - фактично допущено протиправну бездіяльність, тому законодавець розмежував наслідки у п.3 і п.4 цієї норми права.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Мотиви здійснення органами публічної влади власних повноважень мають відповідати мотивам, з якими ці повноваження були надані законом. Органам публічної влади заборонено використовувати свої повноваження з неналежних мотивів або з неналежною ціллю, навіть якщо результат буде подібний до досягнутого в рамках законних дій. Принцип «належного врядування» не має перешкоджати органам влади виправляти ненавмисні помилки, навіть ті, яких вони припустились внаслідок недбалості (АДМІНІСТРУВАННЯ І ВИ: Посібник - принципи адміністративного права у відносинах між особами та органами публічної влади / https://rm.coe.int/handbook-administration-and-you/1680a06311).

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України суд під час вирішення справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Верховний Суд у справі № 340/507/22 від 10.01.2023 (п.45) зазначив: суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, що не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (п.23 постанови від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19 ЄДРСР 88150172 така позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 23.05.2019 у справі № 910/5098/18, від 18.03.2019 у справі №910/5244/18, від 20.03.2019 у справі №910/7715/18, від 18.04.2019 у справі №910/5105/18, від 12.03.2019 у справі № 913/204/18).

Цінність і значення має саме висновок Верховного Суду про те, як варто застосовувати певні норми, а не висновок про результат застосування певних норм до конкретних обставин справи. Результат правозастосування не можна перенести на інші справи так, щоб вони були частиною права. Від такого другого типу висновку, тобто висновку про результат застосування норми у певній справі (наприклад про існування підстав для задоволення позову), не можна відступити в іншій справі, не здійснивши при цьому фактичного перегляду результатів першої справи і не порушивши при цьому принципу res judicata ( ОСОБА_2 . Висновки Верховного Суду: формула висновку, його обов`язковість та механізм відступу / http://www.lsej.org.ua/8_2023/46.pdf).

Суд за результатом аналізу скасованого рішення (суд першої інстанцій дійшов помилкового висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог) після перегляду 28.03.2024 справи № 580/7682/23 ЄДРСР 117982578 у подібних правовідносинах враховує, що відповідач, застосовуючи під час обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням позивача з 01.01.2020 до 06.10.2022 такої розрахункової величини як прожитковий мінімум для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, діяв протиправно. Вказана позиція суду узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21, від 12 вересня 2022 року у справі №500/1813/21, від 19 жовтня 2022 року у справі №400/6214/21.

Дотримання вимог статті 242 КАС України та ухвалення обґрунтованого судового рішення (рішення, яке містить достатні мотиви) забезпечує реалізацію засадничих принципів правосуддя.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України суд оцінює докази, що є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно.

Перевіряючи обґрунтованість доводів сторін та оцінюючи докази на підтвердження належності врядування відповідача під час розгляду звернення позивача у зв`язку із прагненням позивача отримати довідку для перерахунку пенсії із сум грошового забезпечення зі сплатою ЄСВ, суд дійшов висновку, що відповідач немотивовано відмовляючи на звернення позивача щодо складання довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 діяв не на підставі, не у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому з огляду на обраний спосіб захисту визнає часткову обгрунтованість позовних вимог і наявні підстави для часткового задоволення адміністративного позову.

У частині вимог визнати протиправними дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції належить відмовити як необгрунтованим за фактичного їх не вчинення та не обрання позивачем відповідного формалізованого способу захисту згідно з п.3 ч.1 ст.5 КАС України.

У частині вимог щодо обов?язкового зазначення відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2020, 01.02.2021 та 01.02.2022, належить відмовити як необгрунтованим і передчасним, позаяк відповідач має враховувати висновки Верховного Суду у справі № 380/19324/23 згідно ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо застосування середніх розмірів, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке. Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витати, що належать відшкодуванню або оплаті відповідно до цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Враховуючи, що позивач звільнений (посвідчення особи з інвалідністю 2 групи серії НОМЕР_2 ) від сплати судового збору відповідно до пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 255, 295-297 КАС, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань виконання кримінальних покарань у немотивованій відмові ОСОБА_1 з підготовки довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 із визначенням посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням військовослужбовця шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 для перерахунку пенсії.

Зобов`язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань підготувати довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 із визначенням посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням військовослужбовця шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії із застосуванням середніх розмірів, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Судові витрати не розподіляються.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Департамент з питань виконання кримінальних покарань [вул. Ю.Іллєнка 81, м. Київ, 04050, ].

Рішення суду складене 15.04.2024.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА