Справа № 1340/4762/18
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2024 рокусправа № 1340/4762/18

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Державної інспекції архітектури та містобудування України

до ОСОБА_1 ,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2

про зобов`язання здійснити знесення самовільно збудованих будівель

ВСТАНОВИВ:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить винести рішення, яким зобов`язати відповідача за власний рахунок здійснити знесення самовільно збудованих будівель: (літня кухня) розміром в план 12,9х4,9 м + 2,95х2,41 (веранда) + 4,83х2,39 (господарське приміщення) + 1,5х1,08 (туалет) на АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що на підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 № 976 та на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 07.03.2018 (зареєстроване вх. № 1013/18/9-Т-129 від 12.03.2018) та направлення на перевірки від 10.04.2018 № 204/18-пз головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в період з 10.04.2018 до 13.04.2018 здійснена позапланова перевірка об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 на додержання вимог містобудівного законодавства.

Перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_1 в період 2001-2003 р.р. здійснив будівництво будівлі (літня кухня) розміром в план 12,9х4,9 м + 2,95х2,41 (веранда) + 4,83х2,39 (господарське приміщення) + 1,5х1,08 (туалет) на вул. Івасюка, 2а в с. Черлянське передмістя Городоцького району Львівської області без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено ст.29 Закону України «Про планування і забудову територій», чинного на період будівництва. Також встановлено, що будівництво здійснено з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до літньої кухні на вул. Івасюка, 4 в с. Черлянське Передмістя, яка згідно Додатку 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 повинна становити 8 м (по факту 5,6 м), чим порушено абз.1 п.3.25, Додаток 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». За результатами перевірки складено акт планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо отримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 204/18; протокол про адміністративне правопорушення від 13.04.2018 № 204/18; припис від 13.04.2018 за № 204/18 про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил. Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та направлення на перевірку від 14.05.2018 № 282/8-пз головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в період з 15.05.2018 до 30.05.2018 було проведено позапланову перевірку на об`єкті: «Будівництво будівель на АДРЕСА_1 » щодо виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.04.2018 № 204/18. За результатами перевірки встановлено: на час виїзду за адресою: АДРЕСА_1 а перевірку відповідно до порядку передбаченого п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 здійснити не виявилось можливим, оскільки на момент здійснення позапланової перевірки, замовник (гр. ОСОБА_1 ) та/або уповноважений представник були відсутні, що унеможливило в ході перевірки встановити виконання вимог припису від 13.04.2018 № 204/18. Візуальним оглядом встановлено, що вимоги припису від 13.04.2018 № 204/18 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не виконано, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до літньої кухні на АДРЕСА_2 передмістя, яка згідно Додатку 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень повинна становити 8 м (по факту 5,6 м). За результатам перевірки складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт № 282/18 від 29.05.2018.

Позивач вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог та зобов`язання відповідача знести самовільно збудовані будівлі.

Ухвалою від 16.10.2018 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, підготовче засідання призначено на 15.11.2018.

Відповідач проти позову заперечив, подав відзив на позовну заяву, у якому стверджує, що приміщення літньої кухні по АДРЕСА_1 він з дружиною побудував у 2001 році законно, на земельній ділянці, власником якої він є згідно Державного акту серії 1-ЛВ № 064982 від 26.04.2000, згідно рішення Угрівської сільської ради № 87 від 13.12.2001, наявного будівельного паспорта, виготовленого нового паспорта від 30.03.2018. По сусідству з його земельною ділянкою розташована земельна ділянка ОСОБА_2 , на якій розташований його житловий будинок, до якого сусід самовільно в жовтні 2017 року без належних дозволів, належно затвердженого проекту, з істотним порушенням будівельних норм і правил, збудував прибудову розміром 3х10 м. До здійснення самовільної прибудови по ширині 3 метри Тертекою Романом протипожежна відстань між їхніми будівлями була дотримана.

Що стосується отримання ним дозволу на початок будівництва літньої кухні, то відповідач вказує, що при оформленні першого будівельного паспорта, таких вимог до нього як забудовника не ставилось.

Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

15.11.2018 в підготовчому засіданні відкладено розгляд справи до 06.12.2018.

06.12.2018 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 22.01.2019.

Третя особа ОСОБА_2 надав пояснення у справі, у яких просить задовольнити позовні вимоги, покликається на порушення відповідачем будівельних норм під час будівництва будівлі літньої куні по АДРЕСА_1

22.01.2019 відкладено розгляд справи на 12.02.2019.

Ухвалою від 12.02.2019 зупинено провадження у справі.

Ухвалою від 27.10.2023 провадження у справі поновлено, призначено судове засідання на 21.11.2023.

В судовому засіданні 21.11.2023 залучено у справі тертю особу Державну інспекцію архітектури та містобудування України, оголошено перерву в судовому засіданні до 12.12.2023.

Державна інспекція архітектури та містобудування України подала заяву про розгляд справи без її участі, у якій вказала, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просила позовні вимоги задовольнити.

Відповідач надав доповнення до відзиву на позовну заяву, у якому повідомив, що він за договором купівлі-продажу придбав 24.04.2000 у продавця ОСОБА_5 в сільській місцевості в с.Черлянське передмістя земельну ділянку з старими господарськими будівлями: вбиральня, сарай, які використовувались під літню кухню та житло. Рішенням Угрівської сільради 13.12.2001 відповідачу дозволили будівництво літньої кухні. Відповідач в межах існуючих фундаментів господарських будівель провів лише ремонт, укріпивши стіни та перекрив дах господарської будівлі, яка на сьогодні значиться як літня кухні, веранда та туалет. Зазначені будівлі відповідач використовує як житло.

12.12.2023 відкладено розгляд справи на 23.01.2024.

23.01.2024 відкладено розгляд справи на 15.02.2024.

15.02.2024 відкладено розгляд справи на 07.03.2024.

Ухвалою від 15.02.2024 замінено позивача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на її правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України. Оскільки позивач до заміни був залучений до участі у справі як третя особа, такий у подальшому у справі є учасником справи позивачем.

07.03.2024 відкладено розгляд справи на 11.04.2024.

В судовому засіданні 11.04.2024 відповідач та його представник позовні вимоги заперечили з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву, досліджено докази, ухвалено продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Дослідивши заяви по суті справи та письмові докази, заслухавши відповідача та його представника, суд виходив з наступного.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, на підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 № 976, за зверненням гр. ОСОБА_2 від 07.03.2018 (зареєстроване вх. № 1013/18/9-Т-129 від 12.03.2018), відповідно до направлень на перевірку від 10.04.2018 № 204/18-пз в період з 10.04.2018 до 13.04.2018 здійснена позапланова перевірка об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 на додержання вимог містобудівного законодавства. Перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_1 в період 2001-2003 р.р. здійснив будівництво будівлі (літня кухня) розміром в план 12,9х4,9 м + 2,95х2,41 (веранда) + 4,83х2,39 (господарське приміщення) + 1,5х1,08 (туалет) на вул. Івасюка, 2а в с. Черлянське передмістя Городоцького району Львівської області без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушив ст.29 Закону України «Про планування і забудову територій», чинного на період будівництва. Також встановлено, що будівництво здійснено з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до літньої кухні на вул. Івасюка, 4 в с. Черлянське передмістя, яка згідно Додатку 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 повинна становити 8 м (по факту 5,6 м), чим порушено абз.1 п.3.25, Додаток 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами перевірки складено акт планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо отримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 204/18; протокол про адміністративне правопорушення від 13.04.2018 № 204/18; припис від 13.04.2018 за № 204/18 про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно припису від 13.04.2018 за № 204/18 про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил зобов`язано ОСОБА_1 в місячний термін з дня отримання даного припису усунути порушення будівельних норм та містобудівного законодавства при будівництві будівель на АДРЕСА_1 .

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та направлення на перевірку від 14.05.2018 № 282/8-пз в період з 15.05.2018 до 30.05.2018 проведено позапланову перевірку на об`єкті: «Будівництво будівель на вул. Івасюка, 2а у с.Черлянське передмістя Городоцького району Львівської області» щодо виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.04.2018 № 204/18.

За результатами перевірки встановлено: на час виїзду за адресою: АДРЕСА_1 а перевірку відповідно до порядку передбаченого п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 здійснити не виявилось можливим, оскільки на момент здійснення позапланової перевірки, замовник (гр. ОСОБА_1 ) та/або уповноважений представник були відсутні, що унеможливило в ході перевірки встановити виконання вимог припису від 13.04.2018 № 204/18. Візуальним оглядом встановлено, що вимоги припису від 13.04.2018 № 204/18 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не виконано, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до літньої кухні на вул. Івасюка, 4 в с. Черлянське передмістя, яка згідно Додатку 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень повинна становити 8 м (по факту 5,6 м).

За результатам перевірки складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт № 282/18 від 29.05.2018.

Оскільки відповідач, в строк визначений приписом, порушення не усунув, то позивач звернувся до суду із позовом про зобов`язання знести самочинно збудовані будівлі.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом № 3038-VI.

Згідно із статтею 27 Закону № 687-XIV замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону № 3038-VI та пункту 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Положеннями статті 38 Закону № 3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Водночас, відповідно до частин першої, четвертої та сьомої статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Отже, правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

За змістом частини сьомої статті 376 ЦК України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.

У цих випадках з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.

У випадках, коли до суду з позовом про знесення самочинного будівництва звертається орган державного архітектурно-будівельного контролю, належить керуватися частиною першою статті 38 Закону № 3038-VI, за якою у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

В інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (1) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (3) належно затвердженого проекту, стаття 376 ЦК України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Натомість правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина 4 статті 376 ЦК України).

В цьому випадку знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Це є логічним та виправданим, оскільки такі види самочинного будівництва, безперечно, не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови.

Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 29.01.2020 у справі № 822/2149/18, у постанові Верховного суду від 09 листопада 2021 року у справі №1.380.2019.002180.

Суд встановив, що позивач за договором купівлі-продажу №1-1260, АВК №-002457 від 24.04.2000 придбав у ОСОБА_5 земельну ділянку площею 0,13 га, що розташована на території с. Черлянське Передмістя Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області.

На підставі зазначеного договору купівлі-продажу ОСОБА_1 видано Державний акт на право приватної власності на землю № 101 від 26.04.2000.

Земельній ділянці присвоєно кадастровий номер :06:004:0047.

Рішенням виконкому Угрівської Ради народних депутатів Городоцького району № 87 від 13.12.2001 дозволено ОСОБА_1 побудувати на своїй земельній ділянці сарай та літню кухню.

На підставі зазначеного рішення позивачу видано Будівельний паспорт на будівництво господарських будівель (а.с. 74-77), у якому на Схемі виносу в натурі будівель відображено запроектовану будівлю розміром 12,8 кв.м. Згідно Схеми забудови відстань запроектованого будівництва від меж земельної ділянки становить 5.0, 5.0 та 2.0, 33 м. Термін будівництва 2001-2004 роки.

30.03.2018 гр. ОСОБА_1 видано Будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , додатком до якого є Схема забудови земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , на якій відображено, зокрема існуючі на земельній ділянці будівлі під номером КН 2 та існуюча сусідня забудова, зокрема і забудова суміжного землекористувача ОСОБА_2 .

У подальшому замовник ОСОБА_1 з метою будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 подав у Департамент ДАБІ у Львівській області Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (зареєстр. 04.07.2018 а.с. 82).

Дослідивши долучені до матеріалів справи докази суд встановив, що позивач здійснив будівництво господарських будівель, які були предметом перевірки, на власній земельній ділянці, на підставі виданого органом місцевого самоврядування будівельного паспорта.

Твердження позивача про порушення відповідачем ст. 29 Закону України «Про планування та забудову територій» в частині неотримання ним дозволу на виконання будівельних робіт є помилковим, оскільки об`єкт відповідача належить до об`єктів з незначними наслідками. Отримання дозволу на виконання будівельних робіт на будівництво такого об`єкта не вимагається.

Щодо покликання позивача на недотримання відповідачем будівельних норм, а саме: незабезпечення нормативної протипожежної відстані до літньої кухні на АДРЕСА_1 , яка згідно Додатку 3.1 «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 повинна становити 8 м (по факту 5,6 м), то суд враховує, що відповідно до виданого відповідачу будівельного паспорта на забудову сараю та літної кухні на схемі виносу в натурі господарських будівель запроектована відстань до спірної межі становить 2.0 м. При цьому на схемі забудови земельної ділянки відсутні сусідні будівлі, які б розташовувались на зазначеній в акті відстані.

Згідно доводів відповідача, підтверджених матеріалами справи, між ОСОБА_1 та його сусідом ОСОБА_6 виник спір через будівництво останнім у жовтні 2017 року прибудови до житлового будинку. Відповідач стверджує, що саме забудова сусідньої земельної ділянки проведена з порушенням будівельних норм, на підтвердження чого надав акт від 30.10.2017 комісії земельно-сільськогосподарської та екології Угрівської сільської ради від 12.04.2018, затверджений рішенням № 914 Угрівської сільської ради.

Суд вважає, що позивач неповно дослідив документи представлені відповідачем та дійшов передчасного висновку про те, що господарські будівлі за адресою: АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва та підлягають знесенню.

Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку що у задоволенні позовних вимог належить відмовити.

Судові витрати відповідно до ст. 139 КАС України стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог Державної інспекції архітектури та містобудування України до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 про зобов`язання здійснити знесення самовільно збудованих будівель.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

СуддяКрутько Олена Василівна