Справа № 500/1448/24
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/1448/24

10 квітня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Осташа А. В. за участю: секретаря судового засідання Хоміцької С.О., представника позивача - Григоришина А.І., представника відповідача - Федорів Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду та питання дотримання вимог ст.161 КАС України при подання позивачем позовної заяви у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт проект плюс" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.10.2023 №, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт проект плюс" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.10.2023 №.

Ухвалою суду від 18.03.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначено розгляд справи на 10.04.2024.

Від відповідача 28.03.2024 на адресу суду поступило клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Клопотання обґрунтовано тим, що позивач скористався процедурою адміністративного оскарження ППР та отримавши рішення про результати розгляду скарги пропустив місячний строк звернення до суду.

В судовому засіданні представник відповідача заявлене клопотання підтримала.

Представник позивача в судовому засіданні повідомив, що не встиг ознайомитись із заявленим клопотанням.

Розглянувши клопотання відповідача та питання дотримання позивачем процесуальних строків на звернення з даним позовом до суду, а також недоліком позовної заяви, щодо повної сплати судового збору, суд встановив, що провадження у справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам ст.161 КАС України, виходячи з наступного.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України, та містить такі недоліки.

1. Частиною 6 статті 161 КАС України регламентовано, що у разі пропуску строку звернення до суду позивач зобов`язаний подати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності такого строку.

Суд вважає, що позивач пропустив строк звернення до суду, виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Частинами 3, 4 статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Дослідження змісту аналізованих приписів статей ПК України та статті 122 КАС України вказує на те, що на сьогодні є підхід, відповідно до якого строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки. При цьому є різні правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, саме в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору.

Варто звернути увагу, що Законом України від 24 жовтня 2013 року № 657-VII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо обліку та реєстрації платників податків та удосконалення деяких положень" (далі - Закон № 657-VII) були внесені зміни до абзацу першого пункту 56.18 статті 56 ПК України шляхом виключення в ньому положення про нарахування грошового зобов`язання та поширення застосування спеціального тривалішого строку на оскарження будь-яких рішень контролюючих органів, з урахуванням строку давності, визначеного статтею 102 ПК України. Водночас до пункту 56.19 статті 56 ПК України аналогічні зміни не були внесені.

Комплексний аналіз чинного правового регулювання на момент прийняття Закону № 657-VII дає підстави для висновку, що це не було технічною помилкою законодавця, оскільки частина четверта статті 99 КАС України (у відповідній редакції), як і пункт 56.19 статті 56 ПК України, визначали єдиний місячний строк звернення до суду у випадку, якщо законом була передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком.

Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України була та залишається спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань.

Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи - платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Конституційний Суд України рішенням від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 за результатами оцінки конституційності норми частини четвертої статті 99 КАС України у чинній на той час редакції (про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору) підтвердив її конституційність як такої, що забезпечує оперативність розгляду судової справи і жодною мірою не обмежує суб`єктів щодо права на судовий захист; нею скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено (абзаци шостий, чотирнадцятий пункту 6.1).

Цей висновок Конституційного Суду України суд вважає релевантним щодо нинішнього стану нормативно-правового регулювання.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 22.10.2019 у справі №640/20569/18, адміністративне провадження №К/9901/12872/19 та від 11.10.2019 у справі 640/20468/18, адміністративне провадження №К/9901/16396/19.

Більше того, суд повторно наголошує, що за результатом комплексного аналізу правового регулювання суд приходить до висновку, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України була та залишається спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань.

При цьому суд вважає, що між нормами пунктів 56.18 та 56.19 статті 56 ПК України відсутня колізія, яку слід долати із застосуванням положень пункту 56.21 статті 56 ПК України, оскільки вони регулюють відмінні за предметом групи правовідносин.

Крім того, спір щодо правомірності податкових повідомлень-рішень та / або інших рішень контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання після використання процедури адміністративного оскарження об`єктивно не може існувати протягом 1095 днів, оскільки така тривалість порушує принцип правової визначеності як одного з основних елементів верховенства права, а також не забезпечує досягнення мети й завдань функціонування податкової системи.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в ухвалі від 07.10.2020 у справі №500/2486/19, адміністративне провадження №К/9901/19455/20.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Експерт Проект Плюс» скористалось процедурою адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень.

За результатами розгляду скарги позивача на податкове повідомлення-рішення Державною податковою службою України прийнято рішення про результати розгляду скарги від 20.12.2023, яким податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Тернопільській області залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Вказане рішення ДПС України отримано позивачем 23.12.2023, про що позивач сам зазначає в позовній заяві.

Отже, у цій справі процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання позивачем рішення ДПС України за результатами розгляду скарги. Рішення про результати розгляду скарги платником отримано 23.12.2023.

Таким чином, звернувшись з позовною заявою у цій справі до суду 13.03.2023, позивач пропустив встановлений п. 56.19 ст. 56 ПК України місячний строк звернення до суду.

Проте, позивач клопотання по поновлення пропущеного строку звернення до суду не подав.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина 3 статті 123 КАС України).

Згідно частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, суд вважає за необхідне надати позивачу час для подання та обґрунтування належними доказами клопотання про поновлення строку звернення до суду та вказати поважні підстави для поновлення строку.

2. Інший недолік позовної заяви стосується неналежної сплати судового збору.

Порядок сплати судового збору регламентує Закон України від 08.07.2011, №3674-VI "Про судовий збір". Згідно з частиною першою статті 3, частиною першою статті 4 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом абзацу четвертого статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривні.

З позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру. Ціна позову 334 074 грн 08 коп. Відтак позивачу необхідно було сплатити судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру в розмірі 5011,11 грн, однак, позивач сплатив судовий збір тільки в сумі 3028 грн. Таким чином, недоплачена частина судового збору складає 1983,11 грн.

За подання цього позову позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі зазначеному вище за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду: ГУК у Терн.обл./тг м.Терноп./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37977599; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4019751; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Тернопільський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків (ч.14 ст.171 КАС України).

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.15 ст.171 КАС України).

З огляду на викладене суд вважає, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом:

1. направлення на адресу суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

2. Доплати судового збору у визначеній судом сумі.

Керуючись ст.ст.122, 123, 161,169,171, 241,248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт проект плюс" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.10.2023 №, залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня отримання повного тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання необхідних документів на адресу суду: 46006 м.Тернопіль, вул. Кн. Острозького, 20.

3. Роз`яснити позивачу, що уразі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 10.04.24.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Експерт проект плюс" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Микулинецька, 3-А, офіс 214,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46008 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Білецька, 1,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 44143637).

Головуючий суддя Осташ А.В.