Справа № 520/2954/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 квітня 2024 р. Справа №520/2954/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія,Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Балцем" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним викладене в листі від 27.12.2023 вих. № 65295/6/20-40-04-08-09 рішення ГУ ДПС у Харківській області про відмову в задоволенні заяви ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023 «Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань»;

- зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області у визначеному ст.ст. 43, 87 Податкового кодексу України порядку задовольнити заяву ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ПрАТ «БАЛЦЕМ» станом на 24.11.2023 має переплату з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн. При цьому ПрАТ «БАЛЦЕМ» станом на 25.11.2023 року має податковий борг в сумі 8 016 032,80 грн. ПрАТ «Балцем» 25.11.2023 звернулося до Відповідача з заявою за вих. № 2/08 23 «Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань», в якій просило зарахувати переплату з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн. Листом від 27.12.2023 вих. № 65295/6/20-40-04-08-09 відповідач відмовив в задоволенні заяви ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023 «Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань» та в зарахуванні переплати з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн. на інші податки та збори у зв`язку з тим, що ПрАТ «Балцем» не здало податкову звітність з податку на прибуток за 2021-2022 р.р. Проте, ані ст. 43, ані ст. 87 ПКУ не містять такої обов`язкової умови для повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, як подання податкової звітності. Вважаючи таку відмову протиправною, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

У відзиві відповідач вказав, що законодавчих підстав для зарахування переплати з податку на прибуток, яка виникла за рахунок подання уточнюючих розрахунків до зменшення податкових зобов`язань з податку на прибуток за період 2018-2020 роки, на інші платежі немає, тому, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідач зазначає, що 11 заяв платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань на погашення грошового зобов`язання з інших платежів на суму 10810653,22 грн. відкликано платником самостійно, в зв`язку з відмовою платника від повернення.

Окрім того, разом із заявою про повернення (перерахування) коштів з бюджету не подано оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету , як це вимагає Порядок № 787 та у поданій заяві не вказано дату сплати до бюджету суми, яка підлягає перерахуванню, чим не дотримано вимоги Порядку № 60.

Також Головним управління ДПС у Харківській області отримано лист Північно-східного МТУ НАУ з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів від 22.05.2023 № 512/03-14-14/23 (вх. ГУ ДПС у Харківській області від 22.05.2023 № 18448/5/ЕП), в якому зазначено, що в рамках кримінального провадження № 0000293 від 02.03.2023, накладено арешт на корпоративні права, майно та рахунки ПРАТ «Балцем», у зв`язку з тим, що основний акціонер ТОВ «ЄВРОКОН БІЗНЕС» (рф, м. Санкт Петербург). Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 04.05.2023 по справі № 953/2205/23 в рамках кримінального провадження № 0000293 від 02.03.2023, накладено арешт на корпоративні права - ПрАТ «Балцем» (), яке розташоване за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м Балаклія, вул. Цемзаводське шосе, 3, статутний капітал, у сумі 5 485 590 грн, основним акціонером якого є компанія Galaks Нolding Limited (Республіка Кіпр, реєстраційний номер 147396, частка в статутному капіталі 99,4268 %). Повним засновником Galaks Нolding Limited є компанія Соsquare АG (Бундесплатц, 14, Цуг, Цюріх, 6302, Швейцарія). Повним засновником (акціонером) Соsquare АG є ТОВ "Євракон Бізнес" (ОДРН 935, рф, м. Санкт Петербург, вул. Польова Сабировська, 46 А, приміщення 3-Н, офіс № 96/1).

На думку відповідача, факт повернення коштів згідно вищевказаних заяв ПРАТ «Балцем» вважає очевидним прецедентом. Щодо даного факту слід зазначити, що заяви надані платником згідно Порядку № 60 розглянуті згідно вимог законодавства та підлягали поверненню на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету. Дата сплати і реквізити платіжного документа від 10.08.2017 року на суму 4 000 000,0 грн. на момент розгляду заяв перебували в межах 1095 днів від дня її виникнення.

У відповіді на відзив представник позивача на аргументи відповідача зазначив, що 11 заяв про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені позивач відкликав листом заяви без розгляду з метою перевірки даних, а не в зв`язку з відмовою платника від повернення. Також податковий орган, задовольняючи заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та зарахування переплати в рахунок боргу з інших податків, влаштовувало посилання у таких заявах на платіжні доручення без надання їх копій. Разом з тим, позивач у зв`язку з втраченими документами внаслідок російської

агресії, веденням бойових дій на території підприємства, звернувся до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «МР БАНК» з питанням щодо надання платіжних доручень на оплату податку на прибуток ПрАТ «БАЛЦЕМ» () у АТ «МР БАНК».

Також адвокат зазначає, що арешт на майно ПрАТ «Балцем» у кримінальному провадженні №0000293, накладений 04.05.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, як такий, що накладений незаконно, скасований 13.12.2023 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва (справа №760/26594/23, провадження 1- кс/760/10959/23). У п.5.2.- 5.8 ухвали Солом`янського районного суду м. Києва зазначено про недоведеність та спростування зв`язку ПРАТ «Балцем» з ТОВ «ЄВРОКОН БІЗНЕС».

Представник позивача наголошує, що обов`язкова умова, визначена приписами п.43.3. ст. 43 Податкового кодексу України, додержана, адже, як вже зазначалося позивачем у позові, з моменту виникнення у ПрАТ «БАЛЦЕМ» переплати з податку на прибуток в розмірі 10 811 816,88 грн., визначені пунктом 102.5. ст. 102 та п. 43.3. ст. 43 ПКУ строки подання заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань (1095 днів) ще не закінчилися.

Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.

Щодо вимоги відповідача розглядати справу з викликом сторін або у порядку загального позовного провадження, суд зазначає, що така вимога міститься в прохальній частині відзиву на позовну заяву та не носить характеру процесуального документу, оскільки чинний КАС України визначає, що є заявою, клопотанням та запереченням.

Так, статті 166 та 167 КАС України містять чіткі вимоги до форми та змісту заяви, клопотання і заперечення. Проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд прийшов до висновку, що вимога, яка міститься у відзиві за правовою природою не є ані клопотанням, ані заявою, ані запереченням.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд наголошує, що оскільки зазначена вимога, заявлена представником відповідача у відзиві на позов, не відповідає вимогам ч. 1 ст. 167 КАС України, то вона залишається без розгляду.

Повернення в даному випадку виконати фактично неможливо, оскільки зазначена вимога міститься в процесуальному документі відзиві на позов.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши доводи позову, відзиву проти нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає таке.

Приватне акціонерне товариство "Балцем" як платник податків перебуває на податковому обліку в Головному управлінні Державної податкової служби в Харківській області та є платником податку на прибуток підприємств.

Не є спірними обставини про те, що ПрАТ «БАЛЦЕМ» станом на 24.11.2023 має переплату з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн, яка виникла у 2020 році в результаті подання звітних та уточнюючих податкових декларацій з податку на прибуток №№ , , , , , , , , , , 7, , .

ПрАТ «БАЛЦЕМ» станом на 25.11.2023 мало податковий борг в сумі 8 016 032,80 грн.

Як зазначив позивач, внаслідок обставин введення воєнного стану ПрАТ «Балцем» не має об`єктивних можливостей погасити податковий борг в розмірі 8 016 032,80 грн, окрім як застосування процедури повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на прибуток та спрямування цих коштів на погашення податкового боргу в порядку, визначеному ст. 87 ПК України, а тому 25.11.2023 звернулося до відповідача з заявою за вих. № 2/08 23 «Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань», в якій просило зарахувати переплату з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн на такі платежі: земельний податок з юридичних осіб (код платежу 18010500), орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600), податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачується юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (код платежу18010400), екологічний податок, який справляється за викиди в атмосферне повітря двоокису вуглецю стаціонарними джерелами забруднення (код платежу 19011000), екологічний податок, який справляється за викиди в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення (код платежу 19010100), земельний податок з юридичних осіб (код платежу 18010500), податок на доходи фізичних осіб, рентна плата за користування радіочастотним ресурсом України, податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600) ГУ ДПС у Донецькій області, податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачується юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (код платежу18010400) ГУ ДПС у Донецькій області.

Листом ГУ ДПС в Харківській області від 27.12.2023 вих. № 65295/6/20-40-04-08-09 відповідач відмовив в задоволенні заяви ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023 «Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань» та в зарахуванні переплати з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн. на інші податки та збори у зв`язку з тим, що ПрАТ «Балцем» не здало податкову звітність з податку на прибуток за 2021-2022 роки, остання документальна перевірка проводилась у 2017 році і після її проведення сплати грошовими коштами податку на прибуток не відбувалось.

Вважаючи таку відмову контролюючого органу протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їхні права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їхніх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до приписів п.87.1 ст.87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу; в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України".

Відповідно до ст. 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. Не підлягають поверненню помилково та/або надміру сплачені суми грошових зобов`язань та пені платникам податку, щодо яких у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій (п.43.1).

Відповідно до п.43.2 ст.43 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на рахунок такого платника податків у банку або небанківському надавачу платіжних послуг, або на єдиний рахунок, або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Пункт 43.3 статті 43 ПК України визначає, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг (п.43.4).

Процедуру реалізації норм ст.43 ПК України деталізовано у Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 № 60 (із змінами), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 08.04.2019 за № 370/33341 (далі - Порядок № 60 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 1-2 розділу III Порядку №60 повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету; у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.

Досліджуючи надану до суду заяву ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023, судом не встановлено її невідповідності вищенаведеним вимогам п.2 розділу ІІІ Порядку №60, при цьому твердження контролюючого органу у відзиві про ненадання позивачем платіжних документів або їх копій є необґрунтованим, адже вони можуть подаватися платником податків за бажанням. Окрім того, такі мотиви не були покладені суб`єктом владних повноважень в основу спірного рішення, а тому на виконання приписів ч.2 ст.77 КАС України відповідач не може посилатися на них під час розгляду справи.

Щодо строків подання такої заяви, суд зазначає, що згідно з абзацом одинадцятим п. 52 прим. 2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених ст. 102 ПК України.

Пункт 102.5 ст. 102 ПК України визначає, що заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом, можуть бути подані не пізніше 1095 дня, що настає за днем виникнення такої переплати або отримання права на таке відшкодування.

Тобто, як обґрунтовано зазначив позивач, зупинення строків давності поширюється і на процедури повернення надміру сплачених податків.

Дію п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ зупинено на період дії воєнного, надзвичайного стану згідно із Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності 17.03.2022.

Згідно з п. 102.9 ст. 102 ПКУ на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, було зупинено перебіг строків, визначених ПКУ, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених ПКУ.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» від 30 червня 2023 року № 3219-IX, який набрав чинності 01.08.2023, пункт 102.9 ст. 102 ПК України виключено.

Фактично, перебіг строків, визначених п.102.5 ст. 102 ПК України, поновлено з 01.08.2023, тобто, з 18 березня 2020 року по 01 серпня 2023 року перебіг строків у спірних правовідносинах було зупинено.

Як вже встановлено судом, переплата з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн у позивача виникла у 2020 році (березень-листопад) в результаті подання звітних та уточнюючих податкових декларацій з податку на прибуток.

Відтак, строк звернення із заявою № 2/08-23 від 25.11.2023 (1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені) позивачем не пропущено.

Щодо посилань відповідача на проведення документальної перевірки, неподання платником податків податкових декларацій, відсутність факту сплати податку на прибуток грошовими коштами, суд зазначає, що приписи ст.ст.43, 87 ПК України не ставлять в залежність від вищевказаних процедур можливість платника податку реалізувати своє право на зарахування переплати з податку на прибуток в сумі 10 811 816,88 грн. на інші податки та збори, відтак, спірна відмова контролюючого органу за таких підстав є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, «ефективний засіб правового захисту» у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі

прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області у визначеному ст.ст. 43, 87 Податкового кодексу України порядку задовольнити заяву ПрАТ «Балцем» № 2/08-23 від 25.11.2023.

Також суд керується приписами ч. 4 ст. 245 КАС України, за змістом якої у разі визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

При вирішенні цього спору на користь позивача суд зауважує про відсутність дискреційних повноважень відповідача у межах спірних правовідносин, адже рішення про задоволення заяви позивача має прийматися у встановленому порядку та з урахуванням висновків суду, при цьому за результатами розгляду заяви відповідачем прийнято протиправне рішення, що порушує права платника податків.

Принагідно суд зауважує, що мотиви, якими не обґрунтовувалось рішення суб`єкта владних повноважень у момент його прийняття, не можуть слугувати додатковими аргументами відповідача на стадії судового перегляду цього рішення.

Зокрема, такі висновки суду стосуються аргументів відзиву про подання та відкликання позивачем аналогічних заяв, ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 04.05.2023 по справі № 953/2205/23 в рамках кримінального провадження № 0000293 від 02.03.2023, тощо.

При цьому позивачем у відповіді на відзив спростовано вказані аргументи, у тому числі і щодо заяви про накладення арешту.

Так, як вказав представник позивача, арешт на майно ПрАТ «Балцем» у кримінальному провадженні №0000293, накладений 04.05.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, як такий, що накладений незаконно, скасований 13.12.2023 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва (справа №760/26594/23, провадження 1- кс/760/10959/23).У п.5.2.- 5.8 ухвали Солом`янського районного суду м. Києва, попія якої навна в матеріалах справи, зазначено про недоведеність та спростування зв`язку ПРАТ «Балцем» з ТОВ «ЄВРОКОН БІЗНЕС».

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін, зокрема, щодо дії форс-мажорних обставин у зв`язку із введенням воєнного стану, перебування потужностей підприємства у зоні активних бойових дій та призупинення діяльності, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують та по суті на них не впливають.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Визнати протиправним викладене в листі від 27.12.2023 вих. № 65295/6/20-40-04-08-09 рішення Головного управління ДПС у Харківській області про відмову у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Балцем" № 2/08-23 від 25.11.2023 "Про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань".

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057 ) у визначеному ст.ст. 43, 87 Податкового кодексу України порядку задовольнити заяву Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) № 2/08-23 від 25.11.2023 з урахуванням висновків суду у цій справі.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 10 квітня 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ