Справа № 160/33437/23
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу,-
21.12.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" (далі - позивач) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач), у якій позивач просить:
Протиправність та необґрунтованість наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 30.11.2023 №292-п «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ПРАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» представник позивача обґрунтовує тим, що контролюючим органом допущено грубі процедурні порушення включення ПРАТ «ЦГЗК» до плану-графіка документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік. Як зазначає представник позивача, контролюючий орган не сформував обґрунтування включення платника податків до плану-графіка як окремий обов`язковий процедурний документ, який разом з проектом річного плану-графіка та інформаційно-аналітичною довідкою засвідчують виконання обов`язкових процедурних вимог для включення позивача до плану-графіка. В інформаційно-аналітичній довідці відсутній підпис та зазначення посадової особи, яка її склала, обрахунок показників ризиків високого ступеня. На думку представника позивача, відсутня мінімальна кількість трьох критеріїв ступеня ризику, що зазначено підставою для включення ПРАТ «ЦГЗК» до плану-графіка документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік. Посилання на методологію обрахунку основних критеріїв ризиків відсутнє, як і зазначення в інформаційно-аналітичній довідці про критерії ризиків платника податків. Відтак, враховуючи зазначене, на думку представника позивача, контролюючий орган безпідставно включив підприємство до плану-графіка, не дотримався основної підстави для включення доведеного ризику несплати товариством до бюджету податків та зборів, платежів, а тому спірний наказ, як наслідок є незаконним, протиправним та необґрунтованим.
16.01.2024 судом отримано відзив Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає їх безпідставними з огляду на те, що проекти річних планів-графіків складаються територіальними органами ДПС засобами інформаційно-комунікаційних систем ДПС. Разом з проектом плану-графіка (коригування плану-графіка) формуються інформаційно-аналітичні довідки за кожним платником податків з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів. Форма такої довідки та її підписання Порядком формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 02.06.2015 № 524 (зі змінами), не передбачені. План-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік сформовано відповідно до Податкового кодексу України та Порядку формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків. Як вказує представник відповідача, відповідно до Порядку формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків ПРАТ «ЦГЗК» належить до І групи підрозділу А розділу І плану-графіка, до якого насамперед включаються платники податків, які мають не менше ніж три критерії високого ступеня ризику. Наявність критеріїв ризику у платника податків, відповідно до яких платник податку включається до плану-графіка проведення документальних планових перевірок, вказує на вірогідність недоплати або приховування об`єкта оподаткування, що підтверджується або спростовується під час здійснення контрольно-перевірочної роботи. Інформація щодо ризиків несплати податків ПРАТ «ЦГЗК» є обґрунтуванням підстав включення до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на 2023 рік. Відтак, представник відповідача вважає законним та обґрунтованим спірний наказ Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 30.11.2023 №292-п «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ПРАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат».
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Як встановлено судом, план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік, з урахуванням коригування (березень 2023 року), розміщено на офіційному веб-порталі ДПС - 27.03.2023.
23.12.2023 Приватне акціонерне товариство «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» включено до плану-графіка документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік, як платника податків, що має критерії ризику несплати податків високого, середнього та незначного ступеня.
До початку документальної планової виїзної перевірки до Східного МУ платником податків надано інформацію та копії протоколів про вилучення документів правоохоронними органами від 20.12.2023 № 3776/16 (вх. Східного МУ від 20.12.2023 № 8718/6/ЕКПП), у зв`язку з чим особами, які здійснюють (очолюють) перевірку встановлено неможливість надалі проведення перевірки або її початку у терміни, визначені у наказі, та складено акт про неможливість проведення перевірки від 29.12.2023 № 250/32-00-07-06- 15.
Втім, враховуючи обставини справи, матеріали справи та підстави позову, суд вважає за необхідне надати наступну правову оцінку спірним відносинам.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з абз.1-2 п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.
Порядок проведення документальних планових перевірок визначено у статті 77 ПК України, згідно з п.п.77.1 якої документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок. План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки.
Відповідно до п.77.4 ст.77 ПК України про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки надіслано (вручено) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.
Приписами п.77.6 ст.77 ПК України визначено, що допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної планової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна планова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.
Як встановлено судом та не спростовується представником позивача, спірний наказ про призначення документальної планової перевірки був передбачений у плані-графіку проведення планових документальних перевірок; план-графік документальних планових перевірок (до якого було включено ПРАТ «ЦГЗК») на 2023 рік оприлюднено на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 25 грудня 2023 року.
Однак, як встановлено судом, представник позивача, на обґрунтування протиправності та незаконності спірного наказу фактично вказує про протиправність та необґрунтованість включення ПРАТ «ЦГЗК» до плану-графіку документальних планових перевірок на 2023 рік.
Враховуючи означене, суд наголошує на такому.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Як встановлено судом, до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надходила позовна заява Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України, у якій позивач просив визнати протиправними дії Державної податкової служби України та Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо включення Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» до плану-графіка документальних планових перевірок платників податків на 2023 рік.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 у справі №160/14153/23, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду, у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними відмовлено.

Як встановлено судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції, належним способом захисту прав платників податків є оскарження рішень контролюючого органу, прийнятих за результатами такої перевірки, в тому числі з підстав порушення процедури її призначення та проведення.

На підставі вищевикладеного вбачається, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 у справі №160/14153/23, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду, яке набрало законної сили 14.03.2024, встановлені обставини, які не потребують доказування у справі №160/33437/23.

Більш того, суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.09.2021 у справі №816/228/17 вказала, що у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.02.2020 року у справі №826/17123/18 сформулював правовий висновок, відповідно до якого незалежно він прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Інші матеріали справи та пояснення сторін, вищевказаних висновків суду не спростовують.

Суд зазначає, що довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

У відповідності до ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з вимогами ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваного рішення суд враховує, чи прийняті вони з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь яким несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи докази надані сторонами, суд відзначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, у той час як відповідачем надано докази на підтвердження законності спірного рішення (наказу).

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Отже, інші доводи сторін не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 КАС України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко