Справа № 520/3480/24
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

10 квітня 2024 р. справа № 520/3480/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №51 від 19.01.2024 Головного управління національної поліції в Харківській області про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ №26 о/с від 23.01.2024 Головного управління національної поліції в Харківській області про звільнення ОСОБА_1 заступника начальника відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області;

- поновити ОСОБА_1 , підполковника поліції на посаді заступника управління поліції №3 ГУНП в Харківській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 23.01.2024 по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі;

- допустити негайне виконання цього рішення в частині поновлення позивача на роботі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.02.2024 в адміністративній справі відкрито спрощене провадження за правилами спрощеного позовного провадження на підставі п. 1 та п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач не визнає у своїх діях жодних порушень та дисциплінарних проступків, про які було заявлено ГУНП у Харківській області. Позивач визнає факт відсутності в адмінбудівлі відділу поліції протягом декількох годин, перебуваючи при цьому на службі, а саме здійснював виїзд для оперативного заходу, а потім був вимушений звернутись до лікарні через різкий зубний біль. Позивач зазначає, що матеріали службового розслідування не містять жодних відомостей на підтвердження факту відсутності на службі без поважних причин. Позивач вважає, що матеріали службового розслідування, які не містять повного вивчення реальних обставин та подій, мають ознаки формального, проведеного з обвинувальним ухилом, свідчать про недоведеність належними доказами відсутність позивача на службі без поважних причин, не можуть мати правових наслідків звільнення з посади.

У позовній заяві позивач зазначає про прибуття 06.01.2024 на місце несення служби, присутність на службовій нараді, спілкування з співробітниками щодо нагальних питань стосовно першочергових завдань. За словами позивача, отримавши неперевірену інформацію стосовно осіб, ймовірно причетних до скоєння особливо тяжкого злочину в рамках ЄРДР 000307 від 18.12.2023, залишив адмінбудівлю ХРУП №3 та направився для перевірки інформації що надійшла, а саме відібрання пояснень у особи, стосовно відомостей, які можуть бути їй відомі щодо злочину який розслідується. Про перебування на території обслуговування ХРУП №3 для здійснення оперативного заходу, було доповідано безпосередньому керівнику ОСОБА_2 Невдовзі, відчувши різкий, наростаючий біль, ОСОБА_1 звернувся до стоматологічної клініки, для невідкладного запису на прийом. Отримавши інформацію, що для ймовірного хірургічного втручання треба мати при собі рентгенологічне дослідження щелепи, бо клініка не має специфічного обладнання у своєму розпорядженні, був направлений на рентгенологічне дослідження щелепи. О 12:33 год. ОСОБА_1 сплачено і в подальшому зроблено необхідне дослідження, що знаходить своє підтвердження у фіскальному касовому чеку ОПТГ/до ренген кабінету Prime Dental Diagnostic від 06.01.2024. Після чого ОСОБА_1 знов направився до стоматологічної клініки, за медичною допомогою.

Разом із тим, факт знаходження у фітнес-центрі GUZI GYM, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , позивач заперечує.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки матеріали службового розслідування підтверджують вчинення позивачем грубого дисциплінарного проступку, що виразилось у відсутності на службі у період часу з 11:30 по 18:00 06.01.2024 без поважних причин та не виконував свої службові обов`язки, чим порушив Присягу, що передбачена ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, п. 3 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 і, як наслідок, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби в Національній поліції України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах поліції та на момент звільнення зі служби обіймав посаду т.в.о. заступника начальника відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області.

08.01.2024 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_3 від 08.01.2024 №40/119-15/01-2024 за фактом відсутності на службі та невиконання своїх службових обов`язків заступником начальника Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_1 .

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 08.01.2024 №30 призначено проведення службового розслідування за вказаним фактом.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 15.11.2023 №499о/с, на заступника начальника Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 з 16.11.2023 по 16.03.2024 тимчасово покладено обов`язки за посадою заступника начальника відділу кримінальної поліції Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області.

06.01.2024 мобільною групою УГІ ГУНП в Харківській області під час перевірки несення служби поліцейськими ХРУП №3 виявлено факт безпідставної відсутності на службі та невиконання службових обов`язків т.в.о. заступника начальника відділу кримінальної поліції ХРУП №3 підполковником поліції ОСОБА_1 .

При спілкуванні з начальником ВКП ХРУП №3 підполковником поліції ОСОБА_2 останній повідомив, що 06.01.2024 о 09:00 год. його заступник підполковник поліції ОСОБА_1 прибув до адміністративної будівлі ХРУП №3, розташованої за адресою: вул. Толбухіна, 103, м. Харків та був присутній на оперативній нараді. Цього ж дня о 11:30 год. після наради ОСОБА_1 , не повідомивши керівництво, вийшов з адміністративної будівлі ХРУП №3 та до кінця робочого дня був відсутній на службі.

За даним фактом поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області був складений акт від 06.01.2024 №38/119-15-2024 про те, що 06.01.2024 з 11:30 год. до 18:00 год. т.в.о. заступника начальника ВКП ХРУП №3 підполковник поліції ОСОБА_1 відсутній на службі та не виконує свої службові обов`язки.

Службовим розслідуванням встановлено, що згідно графіку чергувань особового складу ХРУП №3 на січень 2024 року та книги нарядів ХРУП №3 (інв. №744), підполковник поліції ОСОБА_1 у період з 05.01.2024 по 08.01.2024 на чергування не заступав.

Опитаний у ході службового розслідування т.в.о. заступника начальника ВКП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_1 пояснив, що 06.01.2024 о 09:00 год. він прибув до адміністративної будівлі ХРУП №3 та о 09:30 год. був присутнім на оперативній нараді, на якій від керівництва ВКП йому були поставлені завдання на робочий день. Приблизно о 12:00 год. він вийшов з адміністративного приміщення ХРУП №3 та направився за адресою: АДРЕСА_3 для виконання доручення слідчого щодо розкриття тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Про те, що він перебуває на території оперативного обслуговування він доповів своєму безпосередньому керівнику підполковнику поліції ОСОБА_2 . У зв`язку з тим, що вечірніх нарад ВКП того дня заплановано не було, на роботу його ніхто не викликав. Приблизно о 14:00 год. він поїхав до стоматологічної клініки на прийом до лікаря-стоматолога, у якого знаходився до 19:00 год.

Опитаний начальник ВКП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_2 пояснив, що 06.01.2024 він з 08:00 год. знаходився на робочому місці в ХРУП №3. О 09:30 год. заступником начальника ХРУП № 3 начальником кримінальної поліції полковником поліції ОСОБА_4 з особовим складом ВКП було проведено нараду, на якій серед інших був присутній підполковник поліції ОСОБА_1 . Після наради останній о 12:20 год. зателефонував йому та повідомив, що він виїхав на територію оперативного обслуговування. ОСОБА_1 того дня до ХРУП №3 більше не повертався та про результати своєї роботи не доповідав. Також, ОСОБА_2 зазначив, що доручення слідчого щодо встановлення осіб, причетних до злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, було доручено для виконання начальникові сектору ВКП ХРУП №3 капітану поліції ОСОБА_5 , яке 25.12.2023 було виконано. Підполковнику поліції ОСОБА_1 будь-які задачі щодо розкриття вказаного злочину не ставились. Про те, що ОСОБА_1 06.01.2024 у період з 14:00 год. до 19:00 год. був на прийомі у лікаря-стоматолога, останній йому не повідомляв. Також, працівниками УГІ ГУНП йому було запропоновано переглянути відеозапис за 06.01.2024 з камери відеоспостереження, яка розміщена на центральному вході ХРУП №3. У ході перегляду ним було упізнано та підтверджено особу підполковника поліції ОСОБА_1 , який 06.01.2024 о 09:04 год. прибув до адмінбудівлі ХРУП №3 та о 11:21 год. залишив приміщення ХРУП №3.

Опитаний заступник начальника ХРУП №3 начальник кримінальної поліції ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_4 надав пояснення аналогічні поясненню підполковника поліції ОСОБА_2 .

Опитаний дільничний офіцер поліції СДОП ХРУП №3 майор поліції ОСОБА_6 пояснила, що 06.01.2024 вона відповідно до затвердженого графіку чергувань ХРУП №3 з 09:00 перебувала в наряді на першому пропускному посту ХРУП №3. Під час здійснення контрольно-пропускного режиму вона бачила т.в.о. заступника начальника ВКП ХРУП №3 підполковника поліції ОСОБА_1 , який о 09:00 год. зайшов до адмінбудівлі ХРУП №3 та приблизно о 10:30 год. залишив приміщення ХРУП №3. В цей день останній до ХРУП №3 більше не повертався.

Опитаний дільничний офіцер поліції СДОП ХРУП №3 капітан поліції ОСОБА_7 надала пояснення аналогічного змісту з поясненнями майора поліції ОСОБА_6 .

Опитаний слідчий СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_8 пояснила, що у неї в провадженні перебувають матеріали кримінального провадження від 18.12.2023 №0003078 за ч. 4 ст. 187 КК України. Під час здійснення досудового розслідування, з метою проведення слідчих (розшукових) дій, на підставі п. 3 ч. 2 ст. 40 КПК України, 19.12.2023 нею було підготовлено доручення оперативному підрозділу ХРУП №3 щодо встановлення можливих свідків, очевидців, а також осіб, причетних до вчинення вищевказаного злочину. Будь-яких матеріалів по виконанню вказаного доручення за підписом підполковника поліції ОСОБА_1 у період з 06.01.2024 по 08.01.2024, вона не отримувала.

Дисциплінарною комісією було встановлено, що підполковником поліції ОСОБА_1 реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції в журналах СДЗ ХРУП №3 за період з 05.01.2024 по 08.01.2024 не здійснювалась, що підтверджується довідкою начальника СДЗ ХРУП №3 ОСОБА_9 від 08.01.2024 № 60/344.

Опитаний начальник сектору розкриття злочинів проти власності ВКП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_5 пояснив, що 19.12.2023 до ВКП ХРУП №3 з СВ ХРУП №3 надійшло доручення №1302 по кримінальному провадженню від 18.12.2023 №0003078 за ч. 4 ст. 187 КК України, яке було доручено на виконання старшому оперуповноваженому ВКП ХРУП №3 майору поліції ОСОБА_10 25.12.2023 начальник ВКП ХРУП №3 ОСОБА_2 підписав матеріали про виконання зазначеного доручення та всі матеріали були за вих. №60/1582 від 25.12.2023 направлені до СВ ХРУП №3. Будь-яких вказівок щодо роботи по вищевказаному кримінальному провадженню від підполковника поліції ОСОБА_1 йому не надходило.

Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор ВП УГІ ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_11 пояснив, що 06.01.2024 о 16:40 год. ним у складі мобільної групи УГІ спільно із майором поліції ОСОБА_12 , з урахуванням вимог наказу ГУНП в Харківській області від 26.07.2022 №902, було здійснено перевірку несення служби поліцейськими ХРУП №3 ГУНП в Харківській області. У ході перевірки було встановлено, що т.в.о. заступника начальника ВКП ХРУП №3 підполковник поліції ОСОБА_1 о 11:20 год. залишив адмінбудівлю ХРУП №3 та до кінця робочого дня був відсутнім на службі без поважних причин. За фактом безпідставної відсутності на службі та невиконання службових обов`язків підполковником поліції ОСОБА_1 у період з 11:30 год. до 18:00 год. 06.01.2024 комісією, до складу якою були включені поліцейські УГІ та ХРУП №3, був складений відповідний акт, який 06.01.2024 зареєстрований за №38/119-15-2024.

Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор з ОД ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_12 надав пояснення аналогічного змісту з поясненнями підполковника поліції ОСОБА_11 .

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією здійснено перегляд відеозаписів за 06.01.2024 з камери відеоспостереження, яка розміщена на центральному вході адмінбудівлі ХРУП №3 де зафіксовано, як підполковник поліції ОСОБА_1 о 10:04 год. прибув до адміністративної будівлі ХРУП №3 та о 12:21 год. того ж дня залишив приміщення ХРУП № 3 та протягом дня більше не повертався.

Особу підполковника поліції ОСОБА_1 на вказаному відеозаписі підтвердили начальник ВКП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_2 та начальник СКЗ цього ж РУП майор поліції ОСОБА_13 , про що був складений акт перегляду відеозапису з камери відеоспостереження від 10.01.2024 №59/119-15-2024.

Згідно довідки начальника СІП ХРУП №3 майора поліції ОСОБА_14 , у зв`язку з незапланованим тимчасовим відключенням електроенергії в ХРУП №3, відеозапис з камери відеоспостереження за 06.01.2024 здійснювався з похибкою на одну годину вперед.

Таким чином, час прибуття підполковника поліції ОСОБА_1 до ХРУП №3 06.01.2024 вважати 09:04 год., а час залишення адмінбудівлі - 11:21 год.

В той же час, у ході проведення службового розслідування до дисциплінарної комісії від начальника ВКП ХРУП №3 підполковника поліції ОСОБА_2 надійшла інформація про те, що 06.01.2024 підполковник поліції ОСОБА_1 після проведення наради ймовірно міг поїхати до фітнес-центру «GUZI GYM», який розташований за адресою: вул. Дерев`янка, 44, м. Харків.

З метою підтвердження або спростування вказаних відомостей до адміністрації вищевказаного закладу було направлено відповідний запит від 11.01.2024 №66/119-15-2024 про надання інформації щодо перебування ОСОБА_1 06.01.2024 у період з 11:30 год. по 18:00 год. у вказаному фітнес-центрі.

Згідно наданих на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 22.03.2024 по справі №520/3480/24 доказів, вищевказаний письмовий запит було вручено адміністратору фітнес-центру «GUZY GYM» 11.01.2024 головою дисциплінарної комісії майором поліції ОСОБА_15 під час здійснення виїзду до вищевказаного фітнес-центру.

Адміністратором фітнес-центру було надано можливість майору поліції ОСОБА_15 переглянути на стаціонарному комп`ютері, який розташований в приміщенні фітнес-центру відеозаписи з камер відеоспостереження, які розміщенні в коридорі закладу та ззовні на фасаді будівлі по вул. Дерев`янка, 44, м. Харкова.

В той же час адміністратор фітнес-центру повідомив, що громадянин на ім`я ОСОБА_16 дійсно є клієнтом даного фітнес-центру та періодично ходить в цей спортзал. Під час перегляду відеозаписів адміністратор знаходився поруч з майором поліції ОСОБА_15 та коментував перебування 06.01.2024 ОСОБА_1 у фітнес-центрі «GUZY GYM».

За результатами перегляду відеозаписів останніми було зафіксовано час прибуття ОСОБА_1 до фітнес-центру та час його виходу із зала, після чого ОСОБА_15 з дозволу адміністратора перезняв вказані відеозаписи з монітора комп`ютера на свій мобільний телефон, оскільки була відсутня інша можливість отримати ці відеозаписи на момент звернення.

У зв`язку із отриманням достатньої інформації щодо встановлення особи ОСОБА_1 під час перегляду відеозаписів із камер відеоспостереження, ГУНП в Харківській області письмову відповідь від фітнес-центру «GUZY GYM» не отримував.

Згідно відеозаписів встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 06.01.2024 о 13:38 год. на автомобілі «MAZDA 6», н.з. НОМЕР_2 , чорного кольору, прибув до фітнес центу «GUZI GYM», який розташований за адресою: вул. Дерев`янка, 44, м. Харків, та припаркував машину навпроти центру на стоянці. О 15:36 год. ОСОБА_1 вийшов з приміщення фітнес-центру, сів в автомобіль «MAZDA 6» та поїхав у невідомому напрямку.

Згідно довідки начальника СКЗ ХРУП №3 майора поліції ОСОБА_17 від 10.01.2024 №592/119-60/01-2024, та відповідно до відомостей ІКС ІПНП встановлено, що за підполковником поліції ОСОБА_1 зареєстрований автомобіль марки «MAZDA 6», н.з. НОМЕР_2 , чорного кольору, яким останній користується.

У ході службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_1 надав довідку за підписом ФОП ОСОБА_18 від 08.01.2024, згідно якої ОСОБА_1 06.01.2024 був на прийомі у лікаря з 14:30 год. до 19:00 год.

З метою підтвердження або спростування вказаних відомостей, дисциплінарною комісією був здійснений виїзд до стоматологічної клініки «Masters clinic» за адресою: вул. Тарасенко, 40, м. Харків. При спілкуванні з директором вказаного закладу ОСОБА_18 останній підтвердив, що 06.01.2024 ОСОБА_1 був у нього на прийомі з 14:30 год. до 19:00 год. Проте, надати відеозаписи з камер відеоспостереження або інші документи, що підтверджують перебування ОСОБА_1 у лікаря у визначений в довідці час, ОСОБА_18 відмовився. Від надання письмових пояснень останній також категорично відмовився.

Таким чином, дисциплінарною комісією встановлено, що 06.01.2024 о 09:04 год. т.в.о. заступника начальника ВКП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_1 прибув на службу із запізненням. Після проведення керівництвом ВКП ХРУП №3 наради, ОСОБА_1 залишив адмінбудівлю ХРУП №3 та більше не повертався. Натомість останній о 13:38 год. прибув до фітнес-центру «GUZI GYM», який розташований за адресою: вул. Дерев`янка, 44, м. Харків, де займався власними справами до 15:36 год. (робочий час), після чого поїхав у невідомому напрямку.

19.01.2024 начальником ГУНП в Харківській області затверджено висновок службового розслідування.

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 19.01.2024 №51 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, п. 3 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, на підставі пп. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

19.01.2024 позивач був ознайомлений з вищезазначеним наказом, що підтверджується власноручним підписом у листі ознайомлення з наказом ГУНП в Харківській області від 19.01.2024 №51.

Позивач вважаючи наказ №51 від 19.01.2024 Головного управління національної поліції в Харківській області про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та наказ №26 о/с від 23.01.2024 Головного управління національної поліції в Харківській області про звільнення протиправними та необґрунтованими, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

На спростування висновків службового розслідування та підтвердження викладених у позовній заяві обставин і фактів, позивачем надано фіскальний касовий чек ОПТГ/ до ренген кабінету Prime Dental Diagnostic від 06.01.2024 за сплату послуг та скрін програми Appointer про запис клієнта ОСОБА_1 до рентгенологічного кабінету ФОП ОСОБА_19 за направленням лікаря ОСОБА_18 з 12:30 до 12:45 год.

Також, судом досліджено довідку від 08.01.2024 про те, що ОСОБА_1 06.01.2024 був на прийомі у лікаря-стоматолога ОСОБА_18 з 14:30 год. до 19:00 год.

Згідно відповіді на адвокатський запит №26.01 від 26.01.2024, наданої стоматологічною клінікою «Masters dental clinic» 27.01.2024 за №27/01, 06.01.2024 до стоматологічної клініки «Masters dental clinic» звернувся ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі скаргами на сильні болісні постійні болі в зубі нижньої щелепи зліва, боляче накушувати на зуб. Зуб не перестає боліти від знеболювального, який приймав пацієнт. Після огляду був направлений на додаткову рентген-діагностику (ОПТГ/ до ренген кабінету Prime Dental Diagnostic), після чого проведено лікування зуба.

Крім того, представником позивача надано до суду копію адвокатського запиту, адресованого директору фітнес-центру «GUZI GYM» від 06.02.2024, щодо перебування 06.01.2024 ОСОБА_1 у фітнес-центрі з наданням копій відеозаписів, а також надано лист за підписом особи ОСОБА_20 "Про надання інформації на запит адвокату Гофельд Г.С.", в якому зазначено, що станом на дату відповіді на запит не вбачається за можливе надати відеозаписи камер спостереження з 06.01.2024 в період часу з 08:00 год. до 18:00 год. з причин їх відсутності. Інформація щодо відомостей, які б могли беззаперечно свідчити про факт перебування або не перебування ОСОБА_1 06.01.2024 у фітнес-центрі «GUZI GYM» відсутня.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначає основні обов`язки поліцейського, зокрема, відповідно до ч. 1 Закону, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан в Україні було продовжено.

Проведення службового розслідування в період дії воєнного стану врегульовано розділом V Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з ч. 1 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 та абз. 1 ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (ч. 1 ст. 19).

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (ч.ч. 3, 4, 6 ст. 19).

Частинами 8-9 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

З наведеного можна зробити висновок, що лише за умов дійсного вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, за наявності його вини та після належного доведення таких обставини у ході відповідного службового розслідування, на таку особу, в порядку й у строки, що визначені чинним законодавством України, може бути накладено дисциплінарне стягнення, вид якого залежить від тяжкості проступку та інших істотних обставин справи.

Суд звертає увагу на те, що обов`язковому встановленню, підлягає у першу чергу факт вчинення конкретного проступку певною особою. Окрім того, має бути встановлено не лише факт певного порушення, а й вчинення його відповідною особою саме всупереч своїм службовим обов`язкам. При цьому, одним із істотних елементів, який передує накладенню дисциплінарного стягнення, є доведена вина такої особи по невиконанню чи неналежному виконанню покладених на неї обов`язків і така провина у вчиненні дисциплінарного проступку повинна проявлятися у вигляді прямого чи опосередкованого наміру. Таким чином, має бути доведено, що працівник хотів чи свідомо допускав настання несприятливих наслідків, не дотримався своїх службових обов`язків, чим спричинив відповідне порушення.

Верховним Судом у постанові від 20.05.2021 по справі №420/2916/20 зазначено про те, що за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Таким чином, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

З висновку службового розслідування стосовно ОСОБА_1 судом встановлено, що дисциплінарною комісією встановлено, що позивач 06.01.2024 у період з 11:21 год. до 18:00 год. був відсутній на службі без поважних причин та не виконував свої службові обов`язки, а саме: 06.01.2024 о 09:04 год. прибув на службу із запізненням, після проведення керівництвом ВКП ХРУП №3 наради, ОСОБА_1 залишив адмінбудівлю ХРУП №3 та більше не повертався. Натомість, о 13:38 год. позивач прибув до фітнес-центру «GUZI GYM», який розташований за адресою: вул. Дерев`янка, 44, м. Харків, де займався власними справами до 15:36 год. (робочий час), після чого поїхав у невідомому напрямку. Такими діями, на думку відповідача, ОСОБА_1 порушив Присягу, передбачену ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. п. 1, 4, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, п. 3 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку з чим, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Суд зазначає, що позивачем не заперечується факт відсутності 06.01.2024 на службі, однак, останній зазначає, що матеріали службового розслідування не містять жодних відомостей на підтвердження факту відсутності на службі без поважних причин. На підтвердження цього позивачем надані суду докази перебування 06.01.2024 у вказаний у Висновку службового розслідування час на прийомі у лікаря в стоматологічній лікарні "Masters dental clinic" (з 14:30 год. до 19:00 год.) та ренген кабінеті "Prime Dental Diagnostic" (з 12:30 до 12:45 год.), що співпадає із часом нібито перебування у фітнес-центрі "GUZI GYM".

Підтвердженням вищезазначеного слугує досліджені вище фіскальний касовий чек ОПТГ/ до ренген кабінету Prime Dental Diagnostic від 06.01.2024 за сплату послуг, скрін програми Appointer про запис клієнта ОСОБА_1 до рентгенологічного кабінету ФОП ОСОБА_19 за направленням лікаря ОСОБА_18 з 12:30 до 12:45 год., довідка від 08.01.2024 про те, що ОСОБА_1 06.01.2024 був на прийомі у лікаря-стоматолога ОСОБА_18 з 14:30 год. до 19:00 год., відповідь на адвокатський запит №26.01 від 26.01.2024, наданий стоматологічною клінікою «Masters dental clinic» 27.01.2024 за №27/01.

При цьому, у матеріалах службового розслідування є наявні відомості щодо направлення Головним управлінням Національної поліції України запиту від 11.01.2024 №66/119-15-2024 про надання інформації щодо перебування ОСОБА_1 06.01.2024 у період з 11:30 год. до 18:00 год. у фітнес-центрі "GUZY GYM", на підставі якого отримано у відповідь відеозапис з камер відеоспостережень фітнес-центру "GUZY GYM".

З наданої суду інформації на виконання ухвали суду про витребування доказів від 19.03.2024 вбачається, що 11.01.2024 головою дисциплінарної комісії майором поліції ОСОБА_15 був здійснений виїзд до вищевказаного фітнес-центру, в якому адміністратору (невідомій особі) фітнес-центру "GUZY GYM" вручено письмовий запит, однак, суду не надано підтвердження прийняття даного запиту уповноваженою особою фітнес-центру "GUZY GYM" та надання відеозапису на виконання запиту.

При цьому, долучені відеозаписи до матеріалі службового розслідування та відзиву на позовну заяву не містять даних, відповідно до яких можна ідентифікувати осіб, на відео, не дають можливості встановити носій, з якого відеозапис скопійовано, дату та особу, яка надала вказані відеозаписи.

Тому, суд критично ставиться до наданих ГУНП в Харківській області копій відеозаписів, на яких за словами представника відповідача зафіксовано перебування позивача у фітнес-центрі "GUZI GYM".

Суд зауважує, що згідно з вимогами Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Оцінюючи, чи відповідало застосоване до позивача дисциплінарне стягнення критеріям обґрунтованості та пропорційності, суд зазначає про те, що такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу та повинен застосовуватись у виняткових випадках і за вчинення особливих дисциплінарних проступків.

Водночас відповідач, усупереч вказаному, належним чином не обґрунтував необхідність застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та неможливість застосування іншого, крім звільнення зі служби в поліції, виду дисциплінарного стягнення.

Наявні у матеріалах справи докази не дають підстав кваліфікувати виявлене порушення як грубе порушення дисципліни чи посадових інструкцій, достатнє для застосування такого виду стягнення як звільнення зі служби в поліції.

На думку суду, відповідачем ні під час службового розслідування, ні під час прийняття оскаржуваних наказів - не здобуто належних доказів, які б свідчили про те, що поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції, не наведено доказів недодержання позивачем приписів Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту Національної поліції в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, та які б негативно позначитись на іміджі та репутації Національної поліції України та давали б можливість застосувати до нього крайній, найбільш суворий захід дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби.

Не надано таких доказів і під час розгляду даної справи.

Суб`єкт владних повноважень, в свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами. Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

При цьому, відповідачем не враховано ні тяжкість проступку, ні не настання негативних наслідків, ні те, що позивач не має не знятих дисциплінарних стягнень та застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, який не є співмірним із учиненим діянням.

Таким чином, з урахуванням викладеного вище, суд доходить висновку про визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції в Харківській області №51 від 19.01.2024 та №26 о/с від 23.01.2024.

Верховний Суд у Постанові від 25.08.2020 у справі №826/19766/16 зауважував, що звільнення працівника з підстав, не передбачених законом, або з порушенням установленого законом порядку, свідчить про незаконність такого звільнення і тягне за собою поновлення порушених прав працівника.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, що розглядає спір.

Відтак, суд вважає, що порушене право позивача підлягає відновленню шляхом поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника управління поліції №3 ГУНП в Харківській області.

Згідно матеріалів справи, позивача звільнено з 23.01.2024.

День звільнення є останнім робочим днем, який відповідним чином обліковується та оплачується на рівні звичайного робочого дня (вказана правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 24.10.2019 по справі №821/1226/16).

Таким чином, позивач підлягає поновленню на посаді з 24.01.2024.

Стосовно позовної вимоги про стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І цього ж Порядку встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин та діяв на час звільнення позивача, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок №100), визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Аналогічний висновок сформовано викладено в постанові Верховного Суду від 19.07.2018, справа №805/1110/17-а, де чітко врегульовано питання про те, як здійснюється виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу, а саме - в календарних, а не робочих днях.

Враховуючи дату звільнення позивача зі служби та прийняття судом рішення про поновлення на посаді, кількість днів вимушеного прогулу з 24.01.2024 (наступний день після звільнення) по 10.04.2024 (останній день вимушеного прогулу) складає 78 календарних днів.

Згідно довідки про доходи №149 від 22.02.2024, виданої ГУНП в Харківській області, середньоденне грошове забезпечення позивача складає 1238,54 грн. Отже, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивача складає 96 606,12 грн. (78 днів х 1238,54 грн).

Отже, в цій частині позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, оскільки середній заробіток за час вимушеного прогулу підлягає стягненню з 24.01.2024, а не з 23.01.2024, як просить позивач.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Враховуючи норми законодавства, наведені вище, рішення в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в межах стягнення суми за один місяць, підлягає негайному виконанню.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

У контексті оцінки доводів позовної заяви суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи позовної заяви отримали достатню оцінку.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За умовами ч. 1 ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, враховуючи вищезазначені обставини, суд доходить до висновку, що в ході судового розгляду справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив належними й допустимими доказами правомірності оскаржуваних наказів.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області №51 від 19.01.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області" у вигляді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області №26 о/с від 23.01.2024 "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) заступника начальника відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції України в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 з 23.01.2024.

Поновити підполковника поліції ОСОБА_1 з 24.01.2024 на службі в Національній поліції України на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції України в Харківській області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 24.01.2024 по 10.04.2024 включно у розмірі 96 606 (дев`яносто шість тисяч шістсот шість) грн. 12 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі та стягнення грошового забезпечення в межах суми стягнення за один місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.