Справа № 420/15564/23
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2024-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 квітня 2024 р. Категорія: 108020000м. ОдесаСправа № 420/15564/23
Перша інстанція: суддя Дубровна В.А.,

час і місце ухвалення: письмове провадження,

м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Семенюка Г.В.,

суддів Домусчі С.Д., Шляхтицького О.І.,

при секретаріВишневській А.В.

за участю сторін:
Пред-к апелянтаЄршов Р.В. (адвокат, ордер)
Пред-к відповідачаЯровенко Денис Олександрович (витяг)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Одеської митниці (як відокремленого підрозділу Державної митної служби) (далі відповідач, Одеська митниця), у якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 25.05.2023 р. № 75-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , мотивуючи його тим, що позивач з 27.05.2022 обіймає посаду державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці (як ВП Державної митної служби України). Оскаржуваним наказом Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-де ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за неналежне виконання пункту 1 розділу 3 Посадової інструкції старшого державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці 27.05.2022 р., що призвело до недотримання вимог пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю в частині здійснення перевірки цілісності накладеного митного забезпечення, а також загального огляду автомобільних транспортних засобів і товарів. Позивач не погоджується з вказаними висновками відповідача, оскільки під час здійснення митних формальностей щодо митної декларації ЕК 10 АА № UA401050/2023/002020 від 18.03.2023 (№ 23UA20U5), про що свідчать відповідні відмітки на контрольному талоні серії TAG № 420/100603 для проходження контролю по червоному коридору транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , ним правомірно здійснено митне оформлення та випуск товарів, транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 без проведення митного огляду, оскільки відповідно до частин 1, 3 статті 320 МК України форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Тобто, якщо автоматизованою системою управління ризиками або посадовою особою митного органу за результатами застосування системи управління ризиками не визначено необхідності проведення митного огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митне оформлення та випуск цих товарів, транспортних засобів здійснюється без проведення їх митного огляду. У даному випадку, за результатами здійснення контролю із застосуванням СУР ані посадовою особою митного органу, ані АСУР не визначено необхідності проведення будь-якого типу митного огляду товарів вказаного транспортного засобу. Враховуючи відсутність письмового рішенням керівника митного органу або його заступника про огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відсутність орієнтування / доручення від правоохоронних або інших державних органів, доповідних записок / листів інших структурних підрозділів Одеської митниці чи Держмитслужби щодо здійснення додаткових заходів контролю або проведення митних оглядів вантажів, відправником яких є компанія Рошен та керуючись вимогами статті 338 МК України, пункту 1.4 розділу І, підпункту 1.1 пункту 1 розділу II Порядку проведення огляду, пункту 2, абзацу 3 та абзацу 6 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, пункту 15 розділу І Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може проводитись огляд, позивачем відповідно до пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю та частини 1 статті 336 МК України було проведено форму контролю усне опитування громадян та посадових осіб підприємств шляхом опитування водія транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 про наявність та стан митного забезпечення відправника на вантажному відсіку транспортного засобу. Дисциплінарною комісією в ході розгляду дисциплінарної справи та відповідачем при притягнені позивача до дисциплінарної відповідальності, не спростовано будь-якими доказами відсутність підстав для призначення митного огляду товарів, транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 за результатами застосування СУР, а навпаки підтверджено витягами з АСМО Інспектор та з ЄАІС Держмитслужби. Крім того, позивач вважає, що відповідачем порушено процедуру винесення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, а оскаржуваний наказ Одеської митниці від 25.05.2023 №75-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 винесено передчасно, оскільки в.о. начальника Одеської митниці ОСОБА_2 , згідно резолюції, ознайомився з підставами видання оскаржуваного наказу після винесення оскаржуваного наказу. Крім того, позивач вказує на неналежне формування дисциплінарної справи, неналежний збір інформації про обставини справи, зокрема відсутність пояснень державних інспекторів митного органу та копії контрольного талону для проходження контролю по червоному коридору транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 з відмітками про проходження прикордонного та митного контролю транспортним засобом. З огляду на вказане позивача вважає, що оскаржуваний наказ відповідача не відповідає вимогам статті 2 КАС України щодо його змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року у позові відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити вимоги позивача у повному обсязі.

05.02.2024 року відповідач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, яким заперечує проти задоволення скарги вказуючи, що 23.03.2023 у напрямку Виїзд з території України до зони митного контролю митного поста Орлівка Одеської митниці прибув транспортний засіб р.н.з. НОМЕР_3 / НОМЕР_4 з кондитерськими виробами ДП "Кондитерська корпорація "Рошен". Згідно з відмітками, які містяться на CMR № 1435 від 17.03.2023, транспортний засіб з товарами слідував за забезпеченням відправника, однак номер забезпечення відправника не вказано. Державним інспектором митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_3 проведено митне оформлення та пропуск зазначеного транспортного засобу з вищевказаними товарами. Згодом, в мережі Інтернет з`явилась інформація про виявлення у вказаному транспортному засобі митними органами Румунії сигарет українського виробництва. Відповідно до матеріалів дисциплінарної справи дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що державним інспектором митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_4 не дотримано вимоги пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України № 451 від 21.05.2012 в частині здійснення перевірки цілісності накладеного митного забезпечення, а також загального огляду автомобільних транспортних засобів і товарів. Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 544 МКУ здійснюючи митну справу, митні органи виконують такі основні завдання як здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних засобів контролю тощо. На запит Дисциплінарної комісії від 21.04.2023 № 7.10-25/209 митний пост Орлівка надав пояснення безпосереднього керівника, начальника митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_5 ; пояснення ОСОБА_3 ; службову характеристику ОСОБА_3 ; копію МД №UА401050/2023/2020 від 18.03.2023 та матеріалів, які надавались для здійснення пропуску товару за зазначеною митною декларацією; копію Положення про митний пост Орлівка Одеської митниці затвердженого наказом Одеської митниці від 15.06.2022 № 275. В своїх поясненнях від 25.04.2023 та 02.05.2023 позивач, що при здійсненні митних формальностей він провів усне опитування водія щодо наявності та стану на вантажному відсіку пломби відправника, на що йому було повідомлено про її наявність та цілісність, транспортний засіб НОМЕР_1 / НОМЕР_2 з вантажем кондитерські вироби ним не оглядався. Відтак, наданими позивачем поясненнями не спростовано факт вчинення ним дисциплінарного проступку, а навпаки підтверджують неналежне виконання своїх посадових обов`язків, виконання вимог пункту 4 частини 2 статті 544 МКУ. Таким чином, притягнення начальника відділу контролю за переміщенням товарів Одеської митниці ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани на підставі наказу в.о. начальника Одеської митниці ОСОБА_6 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 № 75-дс від 25.05.2023 здійснено обґрунтовано та правомірно, підстави для визнання вказаного наказу незаконним та скасування в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача відсутні, а тому вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке:

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , є державним службовцем, з липня 2021 обіймає посаду державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці, що підтверджується біографічною довідкою позивача (а.с.49-51).

03.04.2023 року начальником відділу внутрішньої безпеки ОСОБА_7 складена доповідна записка на ім`я в.о. начальника Одеської митниці щодо розгляду питання про порушення дисциплінарних проваджень відносно посадових осіб Одеської митниці, серед інших, державного інспектора митного поста "Орлівка" Одеської митниці ОСОБА_1 , у зв`язку з можливим недотриманням посадовими особами Одеської митниці вимог законодавства України з питань митної справи під час здійснення пропуску товарів у вантажному автомобілі № ВХ5519СМ/ НОМЕР_2 у міжнародному пункті пропуску для поромного сполучення Орлівка, що призвело до незаконного переміщений тютюнових виробів через митний кордон України. Керуючис розділом VIII Закону України від 10.12.2015 № 889-VІІІ Про державну службу з метою визначення ступені вини, характеру та тяжкості дисціплінарного проступку запропоновано розглянути питання щодо порушення дисциплінарних проваджень відносно, серед інших, державного інспектора митного поста "Орлівка" Одеської митниці ОСОБА_1 (а.с.45-46).

07.04.2023 наказом Одеської митниці № 43-дс Про порушення дисциплінарного провадження порушено дисциплінарне провадження стосовно державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_3 на підставі інформації, викладеної у доповідній записці начальника відділу внутрішньої безпеки Одеської митниці Олександра Бойка від 03.04.2023 №7.10-25/169 (а.с.43-44).

09.05.2023 наказом Одеської митниці № 67-дс Про продовження строку здійснення дисциплінарних проваджень та формування дисциплінарних справ продовжено до 60 календарних днів строк здійснення дисциплінарного провадження, порушеного наказом від 07.04.2023 митниці № 43-дс Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_3 , та продовжено до 30 календарних днів строк формування дисциплінарної справи (а.с. 47-48).

19.05.2023 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці на ім`я в.о. начальника Одеської митниці складено Подання, яким відповідно до статей 64, 65, 66 Закону України Про державну службу, за неналежне виконання пункту І розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора митного поста Орлівка, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Віталієм Заколодяжним 27.05.2022, що призвело до недотримання вимог вимоги пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постанови Кабінету Міністрів України № 451 від 21.05.2012 в частині здійснення загального огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці запропоновано застосувати до державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляду оголошення догани (а.с.32-39).

25.05.2023 наказом Одеської митниці № 75-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 на підставі подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці від 19.05.2023 №7.10-25/259, матеріалів дисциплінарної справи та пояснення ОСОБА_8 від 25.05.2023 р., за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України Про державну службу, пункту 1 розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора митного поста Орлівка, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці 27.05.2022 Віталієм Заколодяжним, що призвело до недотримання вимог пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451 в частині здійснення перевірки цілісності накладеного митного забезпечення, а також загального огляду автомобільних транспортних засобів і товарів притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани державного інспектора митного поста Орлівка Одеської митниці ОСОБА_1 (а.с.25-30).

З даним наказом позивач ознайомився 05.06.2023, що підтверджується його особистим підписом у відомості про ознайомлення та отримання копії наказу Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ( а.с. 31).

Вважаючи вищевказаний наказ протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що у ході судового розгляду справи фактичних обставин щодо характеру проступку позивача, обставини, за яких він був вчинений, його особи та ступеню вини, попередньої поведінки та його ставлення до служби, а також щодо наявності обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, суд вважає, що Митницею було обрано вид дисциплінарного стягнення у межах дискреційних повноважень відповідача, а отже на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з урахуванням приписів частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

П`ятий апеляційний адміністративний суд не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке:

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Кодекс законів про працю України відповідно до ст. 1 регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини.

Проходження служби в митних органах визнається главою 79 Митного кодексу України в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до ст.569 Митного кодексу України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Особи, вперше прийняті на службу до митних органів на посади, які передбачають виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, приймають Присягу державних службовців, якщо раніше вони не приймали такої Присяги.

Правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Відповідно до преамбули, принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону № 889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Статтею 5 Закон України "Про державну службу" визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно частини першої ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Згідно із частиною третьою ст. 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно пунктів 2, 3 ч. 2 ст. 67 Закону № 889-VIII, обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є, серед іншого: попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; високі показники виконання службових завдань.

Дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (стаття 68 Закону № 889-VIII).

Відповідно до частини першої статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Частинами десятою, одинадцятою статті 69 Закону № 889-VIII передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до частин 1-3 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до частини 5-7 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 76 Закону № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (частина перша статті 77 Закону № 889-VIII).

Частиною шостою статті 77 Закону № 889-VIII визначено, що державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Щодо суті порушень, за вчинення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Отже, наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Відповідно до пункту 24 частини 1 статті 4 МК України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Положеннями частини 1 статі 336 МК України визначено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів, серед іншого, шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Згідно частин 1, 4 статті 337 МК України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань митної справи.

Згідно приписів частини З статті 246 МК України для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення (АСМО), яка згідно з цим Кодексом в автоматичному режимі з урахуванням результатів аналізу ризиків та залежно від типу митної декларації, митного режиму, особливостей, засобів і способів переміщення товарів через митний кордон України визначає перелік таких митних формальностей та необхідність участі у їх виконанні посадової особи митного органу.

У разі якщо автоматизованою системою митного оформлення або посадовою особою митного органу за результатами застосування системи управління ризиками не визначено необхідності участі у виконанні митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів комерційного призначення посадової особи митного органу, такі митні формальності виконуються автоматизованою системою митного оформлення в автоматичному режимі.

Згідно частини З статті 363 МК України автоматизована система управління ризиками забезпечує визначення обсягу та форм митного контролю товарів, транспортних засобів комерційного призначення незалежно від того, якому митному органу подано митну декларацію (інший документ, ш;о може використовуватися замість митної декларації відповідно до цього Кодексу), для здійснення митних формальностей.

Відповідно до положень пункту 15 розділу І Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 21 серпня 2015 року за № 1021/27466 (далі - Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків), за результатами здійснення контролю із застосуванням СУР, у тому числі АСУР, у кожному конкретному випадку визначаються рівень ризику, а також відповідні йому форми та обсяги митного контролю, які підлягають виконанню митними органами під час митного контролю, а саме:

низький рівень, при якому за результатами застосування СУР не встановлюється необхідність здійснення митних формальностей;

середній рівень, при якому встановлюється необхідність здійснення митних формальностей, не пов`язаних із митним оглядом (переоглядом) товарів, транспортних засобів;

високий рівень, при якому встановлюється необхідність проведення митних формальностей, які, зокрема, передбачають здійснення митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів.

Відповідно до частини 2 статті 338 МК України за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути: ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

Відповідно до пункту 1.4 розділу І Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 26 лютого 2013 року за № 318/22850 (далі - Порядок проведення огляду), огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення (далі - огляд) здійснюються шляхом: візуального огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення; розкриття пакувальних місць, обстеження транспортного засобу комерційного призначення. Згідно підпункту 1.1 пункту 1 розділу II Порядку проведення огляду якщо за результатами застосування системи управління ризиками виникла необхідність огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, посадова особа митного органу, яка виявила таку необхідність, особисто інформує керівника підрозділу митного оформлення або особу, яка виконує його обов`язки, для прийняття рішення про проведення огляду не пізніше 10 хвилин з моменту виявлення необхідності проведення огляду.

Таким чином, нормами статті 338 МК України та пунктом 1.4 розділу І Порядку проведення огляду чітко визначено вичерпний перелік існуючих типів митного огляду, а саме:

візуальний (загальний), що не пов`язаний із розкриттям пакувальних місць та обстеженням транспортного засобу комерційного призначення (ідентифікаційний огляд);

поглиблений, що пов`язаний із розкриттям пакувальних місць та обстеженням обстеження транспортного засобу комерційного призначення (частковий, повний огляд).

Відповідно до частини 3, 4 статті 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Визначення послідовності дій посадових осіб митних органів під час здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів і товарів, що перемішуються ними через митний кордон України (далі - автомобільні транспортні засоби і товари), у пунктах пропуску для автомобільного сполучення через державний кордон (далі - пункти пропуску) врегульовано Типовою технологічною cхемою здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що перемішуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, що затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451 (далі - Типова технологічна схема здійснення митного контролю).

Відповідно до пункту 2 Типової технологічної cхеми здійснення митного контролю митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками.

Згідно абзаців 1, 2, 3 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами червоного кольору (червоний коридор), у пункті пропуску здійснюється трьома етапами.

Перший етап - попередні операції.

Для здійснення митного контролю декларант, уповноважена ним особа або перевізник надають посадовій особі митного органу документи, визначені Митним кодексом України. На прийнятих документах проставляється відбиток штампа Під митним контролем. Після цього здійснюється перевірка комплектності наданих документів, цілісності накладеного митного забезпечення, а також загальний огляд автомобільних транспортних засобів і товарів.

Положеннями абзацу 6 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю визначено, що посадова особа митного органу за результатами системи управління ризиками у порядку, визначеному Держмитслужбою, приймає рішення про проведення огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, що перебувають під митним контролем, ручної поклажі та багажу, та обсяг його проведення.

Згідно пункту 4.1.6. Технологічної схеми пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів у пункті пропуску через державний кордон України для поромного, морського та річкового вантажно-пасажирського сполучення на території товариства з обмеженою відповідальністю «Поромний комплекс Орлівка», що затверджена наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.10.2022 року № 58-од (далі - Технологічна схема пропуску через державний кордон «Поромний комплекс Орлівка»), під час проведення перевірки документів і митного контролю з метою виявлення можливих місць укриття порушників кордону, контрабанди зброї, вибухових речовин, наркотичних засобів і психотропних речовин, матеріалів і предметів, заборонених до ввезення в Україну, предметів, що підлягають письмовому декларуванню та оподаткуванню або переміщуються з порушенням чинного митного законодавства, п/н «ОТЗ» та посадовою особою ПМО здійснюється візуальний огляд транспортного засобу, в зоні прикордонного та митного контролю.

Візуальний огляд передбачає проведення огляду транспортних засобів та вантажів без втручання в їх конструктивні особливості (огляд кабіни, салону, спостереження за поведінкою пасажирів та обслуговуючого персоналу). Під час здійснення візуального огляду транспортних засобів залучається п/н «ОТЗ» з службовою собакою з метою виявлення зброї, вибухових речовин, наркотичних засобів і психотропних речовин, які переміщуються з порушенням чинного законодавства України.

Відповідно до пункту 4.3.3 Технологічної схеми пропуску через державний кордон огляд транспортних засобів здійснюється у відповідності до пунктів 4.1.5-4.1.7. цієї Технологічної схеми.

Також, відповідно до приписів пункту 4.3.6 Технологічної схеми пропуску через державний кордон «Поромний комплекс Орлівка», що кореспондується із нормами пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, визначено перший етап митного контролю - попередні операції.

Для здійснення митного контролю декларант надає посадовій особі ПМО документи, визначені Митним кодексом України (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу і посвідчення водія, документи на право власності або користування транспортним засобом, товаротранспортні (далі - ТТД), товаросупровідні документи (далі - ТСД), інші документи, необхідні для проведення митного контролю та митного оформлення, передбачені законодавством).

Посадова особа ПМО проставляє на зареєстрованих ТТД, ТСД відбиток штампа «Під митним контролем» (далі - штамп ПМК), перевіряє комплектність пред`явлених документів, перевіряє цілісність накладеного митного забезпечення та здійснює візуальний огляд транспортного засобу.

За результатами вивчення поданих документів та візуального огляду транспортного засобу посадова особа ПМО вносить до Функціонального модуля Диспетчер зони митного контролю АСМО (далі - ФМ ДЗМК АСМО) відповідні відомості про в`їзд транспортного засобу до зони митного контролю, напрямок переміщення транспортного засобу; смугу руху (вантажна/пасажирська/автобусна); номер контрольного талону для проходження по «Червоному коридору»; державний реєстраційний номер транспортного засобу; країну реєстрації; тип; марку, модель; УІМ-код; кількість осіб у транспортному засобі з контрольного талону; відмітку про наявність або відсутність товару.

Отже, враховуючи системний аналіз норм частини 2 статті 338 МК України, пункту 1.4 розділу І Порядку проведення огляду, підпункту 2, абзацу 3 та абзацу 6 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю та пунктів 4.1.6, 4.3.6 Технологічної схеми пропуску через державний кордон «Поромний комплекс Орлівка», візуальний загальний огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення - це ідентифікаційний огляд без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, що здійснюється за результатами застосування системи управління ризиками.

Також, відповідно до частин 3, 5 статті 338 МК України за письмовим рішенням керівника митного органу або його заступника огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може також проводитися, якщо:

митна декларація не подана декларантом протягом строку, встановленого статтею 263 цього Кодексу, за наявності достатніх підстав вважати, що ці товари переміщуються через митний кордон України з порушенням норм цього Кодексу та інших законів з питань митної справи;

товари виявлено (знайдено) під час здійснення митного контролю в зонах митного контролю та/або транспортних засобах, що перетинають митний кордон України, і їх власник невідомий;

декларантом не виконуються обов`язки, встановлені статтею 266 цього Кодексу.

Крім випадків, зазначених у частинах другій - четвертій цієї статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю. Отримана від правоохоронних органів офіційна інформація опрацьовується митними органами самостійно із застосуванням системи управління ризиками. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, законодавством встановлено вичерпний перелік підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення органами доходів і зборів України, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2012 р. № 467 (далі - Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може проводитись огляд).

Відповідно до пункту 2 розділу II Порядку виконання митних формальностей із застосуванням скануючих систем, що затверджений наказом Міністерства фінансів України 18 жовтня 2021 року № 552 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 14 грудня 2021 р. за № 1612/37234 (далі - Порядок виконання митних формальностей із застосуванням СКС), що кореспондується з пунктом 4.3.15 Технологічної схеми пропуску через державний кордон «Поромний комплекс Орлівка», використання СКС (скануючих систем) під час здійснення митного контролю товарів та транспортних засобів здійснюється з урахуванням положень Митного кодексу України та типових технологічних схем, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451 «Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними».

Згідно з пунктом 1 розділу III Порядку виконання митних формальностей із застосуванням СКС митний контроль із застосуванням ВСКС (вантажних скануючих систем) здійснюється:

за результатами застосування системи управління ризиками, у тому числі спрацювання автоматизованої системи управління ризиками;

на підставі обґрунтованого рішення керівника підрозділу митного оформлення (старшого зміни), або особи, яка виконує його обов`язки, про застосування ВСКС із внесенням цією особою відмітки до автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) або Інформаційного аркуша (додаток 1) про прийняте рішення;

на підставі обґрунтованого рішення керівника підрозділу протидії митним правопорушенням, або особи, яка виконує його обов`язки, про застосування ВСКС із внесенням цією особою відмітки до АСМО або Інформаційного аркуша про прийняте рішення.

Розгляд питання щодо застосування ВСКС здійснюється за умови забезпечення дотримання вимог Типової технологічної схеми пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451, та технологічних схем пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон, що затверджуються керівником органу охорони державного кордону для кожного пункту пропуску, розроблених відповідно до Кодексу та пункту 19 зазначеної вище Типової технологічної схеми.

Відповідно до частин 1, 3 статті 320 МК України форми та обсяги митного контролю обираються: - посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; - та/або автоматизованою системою управління ризиками.

Якщо автоматизованою системою управління ризиками або посадовою особою митного органу за результатами застосування системи управління ризиками не визначено необхідності проведення митного огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митне оформлення та випуск цих товарів, транспортних засобів здійснюється без проведення їх митного огляду.

Отже, на підставі комплексного аналізу вищезазначених норм, митний огляд (в тому числі візуальний загальний), як форма митного контролю, застосовується не завжди, а лише у випадку, коли за результатами застосування системи управління ризиками визначено необхідність проведення митного огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Таким чином, жодних інших видів чи типів огляду, аніж ті, що передбачені статтею 338 МК України, митним законодавством не передбачено. Типова технологічна схема здійснення митного контролю є підзаконним нормативним актом, створена на виконання норм МК України та її положення не можуть суперечити нормам МК України чи визначати нові види митного огляду, які не передбачені МК України.

Тобто, візуальний (загальний огляд) не є ідентифікаційним оглядом транспортного засобу, що здійснюється за результатами застосування системи управління ризиками відповідно до статті 338 МК України.

Також, слід зазначити, що згідно з частиною 2 статті 258 МК України за рішенням митного органу митне оформлення та випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до митного режиму експорту може здійснюватися без їх пред`явлення митному органу, якому подано митну декларацію, заповнену у звичайному порядку. Рішення про можливість випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення без їх пред`явлення митному органу або про необхідність такого пред`явлення приймається митним органом на основі результатів аналізу ризиків у строк не більше чотирьох робочих годин з моменту прийняття митної декларації, заповненої у звичайному порядку відповідно до митного режиму експорту.

Отже, згідно з частиною 2 статті 258 МК України товари та транспортні засоби можуть не пред`являтися митному органу на основі результатів аналізу ризиків, тобто митні формальності можуть здійснюватися без проведення огляду, в такому випадку застосовуються інші форми митного контролю, передбачені МК України (в тому числі документальний контроль, усне опитування громадян та посадових осіб підприємств, тощо).

Типова технологічна схема здійснення митного контролю є підзаконним нормативним актом, що визначає типовий алгоритм дій посадових осіб митного органу при здійсненні ними контролю товарів та транспортних засобів, який є загальним для усіх митних режимів (імпорт (випуск для вільного обігу); реімпорт; експорт (остаточне вивезення); реекспорт; транзит; тимчасове ввезення; тимчасове вивезення; митний склад; вільна митна зона; безмитна торгівля; переробка на митній території; переробка за межами митної території; знищення або руйнування; відмова на користь держави), однак виконання цього алгоритму залежно від виду митного режиму є диференційованим та реалізується із застосуванням особливостей певного митного режиму, що передбачено нормами МК України.

А тому, враховуючи, що приписи МК України дозволяють митне оформлення та випуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення без їх пред`явлення митному органу на основі результатів аналізу ризиків, тобто без проведення огляду, а тому позивачу не може ставитися в вину невиконання пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю в частині не проведення загального огляду транспортного засобу.

Також, згідно пояснень позивача від 25.04.2023, від 08.05.2023, наданих дисциплінарній комісії та які містяться в матеріалах дисциплінарної справи, після проходження водієм транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 прикордонного контролю (до повноважень якого відповідно до пунктів 4.1.6, 4.3.6 Технологічної схеми пропуску через державний кордон «Поромний комплекс Орлівка» також входить здійснення візуального огляду транспортного засобу та вантажу), контролю співробітником Управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил (основними посадовими обов`язками якого є здійснення боротьби з порушеннями митних правил на митній території України та проведення оперативних заходів по виявленню і припиненню контрабанди та порушень митних правил) ним здійснювалися митні формальності щодо митної декларації ЕК 10 АА № UA401050/2023/002020 від 18.03.2023 (№ 23UA20U5) про що свідчать відповідні відмітки на контрольному талоні серії TAG № 420/100603 для проходження контролю по «червоному коридору» транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 .

За результатами здійснення митних формальностей автоматизованою системою управління риками додаткові форми митного контролю не згенерувались, наказів, доручень та орієнтувань з боку Управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Одеської митниці щодо транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , водія, перевізника, відправника та отримувача не було. Також наказів, доручень та орієнтувань з боку Держмитслужби, правоохоронних та інших державних органів з приводу здійснення митного контролю товарів за вищезазначеною митною декларацією не було.

При здійсненні митних формальностей, а саме при документальному контролі, позивачем товари не оглядались. Позивачем відповідно до пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю та частини 1 статті 336 МК України проведено форму контролю «усне опитування громадян та посадових осіб підприємств» шляхом опитування водія транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 про наявність та стан митного забезпечення відправника на вантажному відсіку транспортного засобу на що водій повідомив про наявність відповідної пломби.

Як зазначає позивач, пояснення від 25.05.2023 року аналогічного змісту були надані керівнику Одеської митниці перед накладенням дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, державним інспектором митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_9 , який 22.03.2023 року заступив на чергову зміну у якості старшого зміни, надані пояснення дисциплінарній комісії від 24.04.2023, від 10.05.2023, якими підтверджено обставини здійснення митного оформлення, які зазначені позивачем.

Також, відповідно до пояснень начальника митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_5 від 24.04.2023, що надані дисциплінарній комісії, за результатами здійснення контролю із застосуванням АСУР, додаткові форми митного контролю в автоматичному режимі згенеровані не були.

Враховуючи, що згідно товаросупровідних документів відправником товару зазначений ДП «Кондитерська корпорація «Рошен», отримувачем також ROSHEN ONE Ltd (Румунія); перевезення вантажу здійснювалось у вантажних автомобілях-рефрижераторах, що є характерним для даного типу швидкопсувного вантажу; до митного поста «Орлівка» Одеської митниці не надходили орієнтування / доручення від правоохоронних або інших державних органів, доповідні записки / листи інших структурних підрозділів митниці, листи Державної митної служби України щодо здійснення додаткових заходів контролю або проведення митних оглядів вантажів, відправником яких є компанія «Рошен»; застосування оглядової скануючої техніки при попередньому переміщенні вантажу «Рошен» у напрямку «виїзд з України» 09.03.2023, за результатами застосування якої аномалій та зайвих вкладень виявлено не було, то підстави для застосування додаткових форм контролю посадовою особою митного поста «Орлівка» під час пропуску транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 23.03.2023 року були відсутні.

Згідно листа заступника начальника митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_5 від 16.06.2023 №7.10-28.13/1153 (за результатами опрацювання адвокатського запиту адвоката Єршова Р.В. від 13.06.2023) за результатами здійснення контролю із застосуванням АСУР під час виконання митних формальностей щодо товарів, що переміщувались в зоні діяльності митного поста «Орлівка» Одеської митниці 23.03.2023 транспортним засобом НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , обов`язкові форми митного контролю в автоматичному режимі згенеровані не були. На момент здійснення митного оформлення орієнтування / доручення від правоохоронних або інших державних органів, доповідні записки / листи інших структурних підрозділів Одеської митниці щодо здійснення додаткових заходів контролю або проведення митних оглядів вантажів, відправником яких є компанія «Рошен», до митного поста «Орлівка» Одеської митниці не надходили, підстави для застосування додаткових форм митного контролю посадовою особою митного поста «Орлівка» були відсутні.

Дисциплінарною комісією встановлено, що згідно наявної інформації, яка міститься в АСМО «Інспектор» за результатами здійснення контролю із застосуванням АСАУР, додаткові форми митного контролю в автоматичному режимі згенеровано не було.

Враховуючи, що за результатами здійснення контролю із застосуванням СУР ані посадовою особою митного органу, ані АСУР не визначено необхідності проведення будь- якого типу митного огляду товарів, транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 (в тому числі загального/візуального чи з використанням ВСКС) як обов`язкової чи додаткової форми митного контролю, відсутність письмового рішенням керівника митного органу або його заступника про огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відсутність орієнтування / доручення від правоохоронних або інших державних органів, доповідних записок / листів інших структурних підрозділів Одеської митниці чи Держмитслужби щодо здійснення додаткових заходів контролю або проведення митних оглядів вантажів, відправником яких є компанія «Рошен», керуючись вимогами статті 338 МК України, пункту 1.4 розділу І, підпункту 1.1 пункту 1 розділу II Порядку проведення огляду, пункту 2, абзацу З та абзацу 6 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, пункту 15 розділу І Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може проводитись огляд, відповідно до частини З статті 320 МК України у зв`язку з відсутністю підстав для проведення митного огляду позивачем правомірно здійснено митне оформлення та випуск товарів, транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 без проведення митного огляду.

Зазначене підтверджується також витягом з АСМО «Інспектор» та витягом з ЄАІС Держмитслужби, що наявні в матеріалах дисциплінарної справи, поясненнями позивача від 08.05.2023, поясненнями державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_10 від 24.04.2023, 10.05.2023, який виконував функції старшого зміни 23.03.2023, поясненнями начальника митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_5 від 24.04.2023, листом заступника начальника митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_5 від 16.06.2023 №7.10-28.13/1153.

Також, слід зазначити, що перетнувши кордон з Румунією, та при первинному огляді транспортний засіб було відкрито та після огляду закрито та запломбовано. Лише після того, як транспортний засіб НОМЕР_1 / НОМЕР_2 повторно було зупинено мобільною бригадою регіональної митниці біля м. Брашів, були виявлені та вилучені коробки з тютюновими виробами. А тому, суд критично ставиться до того, що в даному випадку позивачем допущено порушення законодавства в сфері митних правил.

Таким чином, апеляційний суд доходить висновку, що наказ Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » суперечить вимогам частини 3 статті 320, статті 338, частини 3 статті 246, частини 3 статті 363, частині 2 статті 258 МК України, пункту 1.4 розділу І, підпункту 1.1 пункту 1 розділу II Порядку проведення огляду, пункту 2, абзацу 3 та абзацу 6 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, пункту 15 розділу І Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків. Вичерпному переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд, пункту 1 розділу III Порядку виконання митних формальностей із застосуванням СКС, а тому позивачем не було допущено неналежного виконання пункту 1 розділу 3 посадової інструкції державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці, що не призвело до недотримання вимог пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю в частині загального огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, а висновки відповідача є необґрунтованими.

Суд першої інстанції помилково не врахував, що згідно абзацу 9 пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю посадова особа митного органу за результатами системи управління ризиками у порядку, визначеному Держмитслужбою, приймає рішення про проведення огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, що перебувають під митним контролем, ручної поклажі та багажу, та обсяг його проведення, а тому вказані вище обставини були підставою для встановлення факту дотримання позивачем вимог п. 15 Типової технологічної схеми.

Відповідно до частини 1 статі 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: - перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; - митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); - обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; - усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; - огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на митні органи; - перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; - проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; - направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу; -пост-митний контроль.

Згідно пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється шляхом застосування таких форм митного контролю: - перевірка документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України; - митний огляд (огляд та переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян); - усне опитування громадян та посадових осіб підприємств; - облік автомобільних транспортних засобів і товарів; - взяття проб (зразків) товарів; - використання службових собак, технічних та спеціальних засобів контролю; - подання запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, наданих митним органам.

Враховуючи вичерпний перелік форм митного контролю, які можуть бути застосовані при митному контролі автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску, який визначений пунктом 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, вимоги приписів нормативно-правових актів та обставин справи, зазначених у пунктах 1-2 цієї апеляційної скарги (а саме - відсутність підстав для застосування форми митного контролю «митний огляд», в тому числі загального/візуального огляду товарів, транспортного засобу та огляду із застосуванням ВСКС) здійснити перевірку наявності та цілісності митного забезпечення можливо було лише шляхом застосування таких форм митного контролю як здійснення перевірки документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України та проведення усного опитування громадян та посадових осіб підприємств.

Частиною 1 статті 337 МК України визначено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 342 МК України для забезпечення митного контролю посадовими особами митного органу може проводитися усне опитування громадян та посадових осіб підприємств. Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств під час здійснення митного контролю - це отримання посадовою особою митного органу інформації, що має значення для здійснення митного контролю, від осіб, які володіють такою інформацією.

Під час здійснення митного контрою шляхом перевірки документів з метою перевірки наявності та цілісності митного забезпечення позивачем було досліджено CMR (товаротранспортну накладну) від 17.03.2023 № 1435, відповідно до відміток на якій було встановлено, що транспортний засіб з товарами слідував за забезпеченням відправника, без зазначення номеру забезпечення.

Тобто, документально було підтверджено наявність митного забезпечення на транспортному засобі.

Вимоги до оформлення та заповнення товаротранспортних накладних (CMR) визначені Конвенцією про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 р.) (приєднання України до Конвенції від 1 серпня 2006 року, набрання чинності для України міжнародного договору 17.05.2007 року), згідно якої не встановлено вимог до перевізника чи відправника та обов`язків щодо зазначення в товаротранспортних накладних (CMR) інформації про номер митного забезпечення.

Окрім того, жоден нормативно-правовий акт українського законодавства також не містить вимог до перевізника чи відправника та обов`язків щодо зазначення в товаротранспортних накладних (CMR) інформації про номер митного забезпечення.

Згідно пояснень позивача від 25.04.2023 та від 08.05.2023, які містяться в матеріалах дисциплінарної справи, позивачем відповідно до пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю та частини 1 статті 336 МК України проведено форму контролю «усне опитування громадян та посадових осіб підприємств» шляхом опитування водія транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 щодо наявності та стану митного забезпечення відправника на вантажному відсіку транспортного засобу, на що водій повідомив про наявність відповідної пломби.

Таким чином, позивач з метою здійснення перевірки наявності та цілісності митного забезпечення вжив усіх можливих заходів та використав усі доступні форми митного контролю за результатами системи управління ризиками, які можуть бути застосовані при митному контролі автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску, а саме - здійснення перевірки документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України та проведення усного опитування громадян та посадових осіб підприємств.

Отже, апеляційний суд дійшов висновку, що наказ Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » суперечить вимогам частини 1 статі 336, частині 1 статті 337, частинам 1, 2 статті 342 МК України, пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю, а тому позивачем не було допущено неналежного виконання пункту 1 розділу з посадової інструкції державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці, що не призвело до недотримання вимог пункту 15 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю в частині здійснення перевірки цілісності накладеного митного забезпечення, а висновки відповідача є необґрунтованими.

Відповідно до частини 1 статі 336 МК України будь-яка форма митного контролю здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів, тобто за безпосередньої особистої участі, будь то перевірка документів та відомостей, митний огляд чи усне опитування громадян та посадових осіб підприємств тощо.

Також, статтею 336 МК України та пунктом 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється шляхом застосування вичерпного переліку форм митного контролю, і у випадку неможливості застосування (відсутності підстав) певних форм митного контролю за результатами системи управління ризиками, можливе використання інших доступних форм (наявності підстав) митного контролю з переліку.

Позивач з метою здійснення перевірки наявності та цілісності митного забезпечення вжив усіх можливих заходів та використав усі доступні форми митного контролю за результатами системи управління ризиками, які можуть бути застосовані при митному контролі автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску, а саме - здійснення перевірки документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України та проведення усного опитування громадян та посадових осіб підприємств.

Відповідно до абзацу 10 Типової технологічної схеми огляду автомобільних транспортних засобів і товарів огляд автомобільних транспортних засобів і товарів, ручної поклажі та багажу може здійснюватися посадовими особами митного органу разом з органом охорони державного кордону із залученням посадових осіб інших контролюючих органів, які здійснюють визначені законом заходи офіційного контролю у пунктах пропуску, за ініціативою посадових осіб митного органу або зазначених державних контролюючих органів відповідно до вимог законодавства та міжнародних договорів України.

Згідно абзацу 11 Типової технологічної схеми огляду автомобільних транспортних засобів і товарів у разі виявлення пошкодження або втрати митного забезпечення, накладеного на автомобільні транспортні засоби і товари, чи за наявності інших видимих ознак можливого несанкціонованого доступу до товарів, що перебувають під митним контролем, а також за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення таких автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної інформації від правоохоронних органів, може проводитися переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів.

Суд першої інстанції не врахував, що положення абзацу 10 Типової технологічної схеми огляду автомобільних транспортних засобів і товарів стосуються лише можливості проведення митного огляду спільно з представниками інших контролюючих органів та ініціатора такого спільного огляду, тобто ініціації саме спільного огляду за наявності законодавчих підстав, а не взагалі ініціації проведення митного огляду як такого.

Також, положення абзацу 11 Типової технологічної схеми огляду автомобільних транспортних засобів і товарів стосуються можливості застосування лише переогляду товарів та транспортних засобів, тобто повторного проведення огляду, а не первинного та доходить до хибного висновку, що не відповідає приписам абзацу 11 Типової технологічної схеми огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, а саме, що у разі виявлення пошкодження або втрати митного забезпечення, накладеного на автомобільні транспортні засоби і товари тощо посадова особа митного органу не позбавлена права ініціювати проведення огляду.

Слід зазначити, що матеріали дисциплінарної справи відносно позивача не містять жодного документального підтвердження щодо встановлення під час проведення дисциплінарного провадження будь-якого причинного зв`язку між інцидентом затримання автомобілю біля м. Брашів бригадою регіональної митниці Румунії та обставинами виконання службових обов`язків позивачем під час виконання посадових обов`язків.

Також, відповідний транспортний засіб, випуск якого здійснював позивач, пройшов митний контроль митними органами Румунії та був відкритий, оглянутий та випущений у вільний обіг територією Румунії без зазначення жодних порушень в частині наявності та цілісності митного забезпечення. А матеріали дисциплінарної справи відносно позивача не містять жодного документального підтвердження того, що на територію Румунії відповідний транспортний засіб в`їхав за відсутності накладеного митного забезпечення чи із пошкодженням такого митного забезпечення.

Таким чином, суд першої інстанції помилково посилається на вказану обставину у якості обґрунтування щодо наявності вини у діях позивача складу дисциплінарного правопорушення.

Верховний Суд в постанові від 28.04.2020 у справі № 822/46/18 (адміністративне провадження № К79901/56863/18) прийшов до висновків про те, що "підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадові обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи. Об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків

Верховний Суд наголошує, що в силу частини другої статті 74 Закону № 889-УІІІ дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця".

Під час прийняття наказу Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " не враховано наявність обставин, які відповідно до частини 2 статті 67 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII "Про державну службу" пом`якшують відповідальність державного службовця - позитивна оцінка за результатами оцінювання службової діяльності у 2022 році, що підтверджується витягом з висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Одеської митниці, які займають посади державної служби категорії «Б» та «В» у 2022 році, позитивна службова характеристика, попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень, що підтверджується біографічною довідкою державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_3 від 24.04.2022, які були наявні в матеріалах дисциплінарного провадження.

Відповідачем також не відображено у оскаржуваному наказі та поданні дисциплінарної комісії будь-які відомості про ступінь вини державного службовий, характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, ненастання / настання тяжких наслідків як критерії, які повинні враховуватися під час застосування дисциплінарного стягнення та мають бути зазначені у поданні дисциплінарної комісії відповідно до приписів статті 67 та статті 74 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII "Про державну службу", пункту 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 (далі - Порядок здійснення дисциплінарного провадження).

Так, у Постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 818/1118/18, судом зазначено, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Враховуючи вищенаведені обставини, наказ Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " прийнятий не на підставі та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття наказу.

В постанові Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 640/467/19 (адміністративне провадження № К/9901/1118/20) наявний правовий висновок про те, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття (пункт 56 постанови).

Отже, невиконання відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості вищезазначеного акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Відповідно до пункту 14 Рекомендації № К (2006) 6 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Ради Європи про статус публічних службовців у Європі, дисциплінарні провадження повинні здійснюватися за принципом змагальності. Лише повне дотримання цього принципу протягом усього процесу дисциплінарного провадження може гарантувати прийняття неупередженого та справедливого рішення за його результатами.

Для будь-якої правової процедури право особи бути вислуханою (заслуханою), в тому числі в межах дисциплінарного провадження і перед прийняттям рішення, яке може негативно вплинути на її права та законні інтереси, вважається належним стандартом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 75 Закону України «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Тобто, зазначеними приписами статті 75 Закону встановлено імперативний обов`язок суб`єкта призначення отримати пояснення державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, перед накладенням стягнення.

Пунктом 35 Порядку здійснення дисциплінарного провадження встановлено, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення подання разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня його підписання.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 77 Закону України «Про державну службу», що кореспондується з положеннями пункту 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

В результаті комплексного аналізу норм Закону України «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження процедура винесення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження виглядає наступним чином;

Отримання та ознайомлення суб`єкта призначення із поданням дисциплінарної комісії. Отримання та ознайомлення суб`єкта призначення із поясненнями працівника, який притягається до дисциплінарної відповідальності.

Прийняття суб`єктом призначення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження з дотриманням принципу змагальності на основі аналізу подання дисциплінарної комісії та пояснення працівника.

Відповідно до пунктів 63, 65 Інструкції з діловодства у Державній митній службі України та її територіальних органах, що затверджена наказом Державної митної служби України від 29.06.2021 № 470, резолюція є основною формою реалізації управлінських доручень у письмовій формі, що передбачає постановку конкретного завдання, визначення його предмета, мети, строку та відповідальної за виконання особи.

Резолюція на паперовому документі має такі обов`язкові складові: прізвище, власне ім`я виконавця (виконавців) у давальному відмінку, зміст доручення, строк виконання, особистий підпис керівника, дата.

Зазначені положення кореспондуються із приписами пункту 38 Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, що затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 р. № 55.

Отже, дата накладення резолюції на документ підтверджує дату ознайомлення керівника із відповідним документом та момент надання управлінського доручення підпорядкованій особі для виконання.

Згідно фактичних обставин справи позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності наказом Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ». Підставою для видання оскаржуваного наказу стало подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці від 19.05.2023 №7.10-25/259, матеріали дисциплінарної справи та пояснення позивача від 25.05.2023 року.

Разом з тим, відповідно до резолюцій керівника митного органу на поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Одеської митниці від 19.05.2023 №7.10-25/259 (З пропозиціями згоден. ОСОБА_11 , підготувати проект наказу щодо дисциплінарного стягнення, 29.05.2023) та на поясненнях позивача від 25.05.2023 (Щербань 1., до опрацювання, 29.05.2023), в.о. начальника Одеської митниці ОСОБА_2 ознайомився із підставами для видання оскаржуваного наказу та притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності лише 29.05.2023, тобто після винесення оскаржуваного наказу (25.05.2023) та притягнення державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, суд першої інстанції помилково не прийняв до уваги, що відповідачем порушено процедуру винесення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, а саме - на момент винесення спірного наказу керівник митного органу не був ознайомлений із поданням дисциплінарної комісії та поясненнями позивача, а тому оскаржуваний наказ Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » винесено передчасно.

Також, порушення процедури винесення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення є значним та фундаментальним порушенням та є підставою для скасування оскаржуваного наказу, оскільки таке порушення таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Згідно частини 1 статті 73, пунктів 8, 9 частини 2 статті 73 Закону України «Про державну службу» та пунктів 24, 25 Порядку здійснення дисциплінарного провадження з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити, серед іншого, пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності) та належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку.

Так, в матеріалах дисциплінарної справи за результатом здійснення дисциплінарного провадження стосовно державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_3 (на підставі наказу від 07.04.2023 № 43-дс) відсутні пояснення від 10.05.2023 державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_10 , який виконував обов`язки старшого зміни митного поста «Орлівка» Одеської митниці 23.03.2023.

Також, в матеріалах цієї дисциплінарної справи відсутні пояснення головного державного інспектора відділу портового контролю та комунікації з правоохоронними органами управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці ОСОБА_12 , який в період з 09:00 год. 22.03.2023 по 09:00 год. 23.03.2023 у напрямку «Виїзд з України» виконував посадові обов`язки щодо протидії контрабанді, в тому числі відносно транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , в зоні прикордонного та митного контролю у міжнародному пункті пропуску для поромного сполучення «Орлівка».

Так, саме після проходження водієм транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 прикордонного контролю та контролю співробітником Управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Одеської митниці - головним державним інспектором відділу портового контролю та комунікації з правоохоронними органами управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці ОСОБА_13 (основними посадовими обов`язками якого є здійснення боротьби з порущеннями митних правил та контрабанді на митній території України та проведення оперативних заходів по виявленню і припиненню контрабанди та порушень митних правил) державним інспектором митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_14 здійснювалися митні формальності щодо митної декларації ЕК 10 АА № ПА401050/2023/002020 від 18.03.2023 (№23ПА2005) про що свідчать відповідні відмітки на контрольному талоні серії TAG №420/100603 для проходження контролю по «червоному коридору» транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 .

Зазначене підтверджується копією доповідної записки начальника відділу внутрішньої безпеки Одеської митниці О. Бойка від 03.04.2023 №7.10-25/169, поясненнями державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_3 від 25.04.2023, від 08.05.2023.

Матеріали дисциплінарної справи також не містять копії контрольного талону серії TAG № 420/100603 для проходження контролю по «червоному коридору» транспортного засобу НОМЕР_1 / НОМЕР_2 з відмітками про проходження прикордонного та митного контролю транспортним засобом.

Вищевикладене підтверджується описом матеріалів дисциплінарного провадження, призначеного наказом Одеської митниці від 07.04.2023 № 43-дс стосовно державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_3 .

Відповідно до пункту 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Зазначене свідчить про неналежне формування дисциплінарної справи, неналежний збір інформації про обставини справи, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку, що в результаті призвело до прийняття необґрунтованого рішення про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, наказ Одеської митниці від 25.05.2023 № 75-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного Рішення було неповно з`ясовано судом обставини, що мають значення для справи, а відтак, відповідно до ст.ст. 315, ст. 317 КАС України, - оскаржуване Рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , - задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року по справі № 420/15564/23, - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов ОСОБА_1 , - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 25.05.2023 р. № 75-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) (код ЄДРПОУ ВП: 44005631) на користь ОСОБА_1 (рнокпп - НОМЕР_5 ) судовий збір за подання позову та апеляційної скарги у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп. та 1610 (одна тисяча шістсот десять) грн. 40 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 10 квітня 2024 року.

Суддя-доповідач Г.В. Семенюк
Судді С.Д. Домусчі О.І. Шляхтицький