Справа № 204/3213/24
Суддя: Чудопалова С. В.
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 204/3213/24
Провадження № 2-а/204/44/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

про залишення позову без руху

08 квітня 2024 суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровську Чудопалова С.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Поліцейського Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Лежень Олексія Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до поліцейського Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Лежень Олексія Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 1 ст. 121-3КУпАП. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу. Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на таке. Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з наявністю в нього статусу учасника бойових дій відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1 . З цього приводу слід зазначити наступне. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір». За змістом статтей 1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом. Частина 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб. Пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) вказано, що відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону №3674-УІ, суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону №3551-ХІІ. З позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує постанову про накладення на нього стягнення за фіксований посадовою особою суб`єкта владних повноважень факт порушення ним Правил дорожнього руху України, за що передбачена адміністративна відповідальність КУпАП. Наявність чи відсутність складу інкримінованого позивачу адміністративного правопорушення може бути встановлено тільки за результатами розгляду справи, при ухваленні судом рішення. З урахуванням предмета позову та вимог законодавства, якими регулюються спірні правовідносини, вважаю, що зазначена справа не пов`язана із зверненням ОСОБА_2 як учасника бойових дій до суду за захистом порушених його прав, з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону №3551-ХІІ, тому для звільнення позивача від сплати судового збору, підстав немає. Крім того, з позовної заяви та доданих до неї документів судом не встановлено інших обставин, умов та критеріїв, визначених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», які б давали підстави для звільнення позивача від сплати судового збору. У постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статтей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви у цих правовідносинах не передбачають. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»). Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 гривень. Отже, сума судового збору за подання позовної заяви у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення складає 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 гривень 60 копійок (3028 гривень х 0,2 = 605,60 гривень). Таким чином, позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом надання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 605 гривень 60 копійок. Крім того, звертаючись до суду з позовом позивач зазначає відповідачем- поліцейського Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Лежень Олексія Володимировича, однак згідно з правовим висновком Верховного Суду від 17 вересня 2020 року по справі №742/2298/17, посадова особа відповідного органу діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені відповідного органу, тобто посадова особа не може виступати самостійним відповідачем при розгляді судом справ в порядку, передбаченомуКАС України. Відповідач є посадовою особою, відділу поліції, який на виконання своїх посадових обов`язків виніс постанову про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи вищевикладене, посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннямистатті 222 КУпАПпокладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, в тому числі, ч. 2 ст. 122 КУпАП.

Згідно із ч. 1, 2ст.169 КАС Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). За таких обставин суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 169 КАС України,

УХВАЛИВ :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Лежень Олексія Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного залишити без руху. Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухваи.

Роз`яснити позивачеві, що у разі якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В.Чудопалова