Справа № 600/2213/23-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2024-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року м. Чернівці Справа №600/2213/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області та до Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позивач) до Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (відповідач) з такими позовними вимогами (в новій редакції позовної заяви (а.с.44-47):

визнати протиправним та скасувати наказ начальника Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 29.03.2023 №251 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани щодо нього, ОСОБА_1 , помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що із оскаржуваним наказом не погоджується, посилаючись на те, що з листопада місяця 2022 він не залучався на патрулювання згідно доручення ГУНП в Чернівецькій області від 24.02.2022 №425/123/01/20, зокрема він не отримував спецзасоби, засоби індивідуального захисту, радіостанції, бланкову продукцію та зброю, що підтверджується Книгою видачі приймання озброєння.

Вказував, що він був задіяний на виконання завдання щодо перешкоджання особам здійснювати незаконну торгівлю контрабандними тютюновими виробами на МТК "Калинівський ринок". Зазначав, що немає доступу до групи месенджера "Telegram".

На думку позивача, висновок про дисциплінарне розслідування є упередженим, оскільки він був присутній на заняттях вогневої підготовки, стрільбах та фізичної підготовки.

Відповідачем-2 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому посилався на те, що позовні вимоги позивача не визнає, оскільки поданий ним позов є необґрунтованим.

Відповідач наголошував на тому, що ОСОБА_1 допущено порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 4, частини 3 статті 1 та частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-V1II, абзацу 1, 2 пункту 1, розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 та доручення ГУНП в Чернівецькій області від 24.02.2023 №425/123/01/20 2022, а саме 21.03.2023 о 09:00 год., ОСОБА_1 , не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання.

На цій підставі, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 26.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Ухвалою суду від 11.05.2023 у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін - відмовлено.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Зважаючи на відсутність клопотання будь-якої зі сторін про інше, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається із матеріалів справи, 24.02.2022 Головним управлінням Національної поліції в Чернівецькій області видано доручення "Про проведення посиленого патрулювання території Чернівецької області" №425/123/01/20-2022 (а.с. 12, 72-73).

21.03.2023 до начальника Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області надійшов рапорт начальника СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_2 , згідно якого відповідно до доручення №425/123/01/20-2022 начальника ГУНП в Чернівецькій області починаючи з 24.02.2022 до особливого розпорядження в місті Чернівці в тризмінному режимі проводиться цілодобове патрулювання.

Згідно графіку, наданого начальником чергової частини ВМ ЧРУП підполковником поліції Олександром Любчинським, 21.03.2023 на 09:00 год., від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , про що останній 20.03.2023 о 18.44 год. в телефонному режимі був повідомлений Інспекторським складом сектору публічного порядку.

21.03.2023 о 09:00 год. ОСОБА_1 , не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. В телефонному режимі ОСОБА_1 , повідомив, що не з`явився на патрулювання без поважної причини, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок.

Як вбачається із матеріалів справи, про не вихід помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 в період часу з 09 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв. 21.03.2023 на службу без поважних причин, чим допущено прогул, складено акт про невихід на службу поліцейського від 21.03.2023 (а.с. 84).

На цій підставі, 24.03.2023 Чернівецьким районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області прийнято наказ "Про проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" №240 (а.с.11, 70-71).

За результатами службового розслідування винесено висновок службового розслідування, по факту порушення службової дисципліни помічником чергового, чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , який затверджений начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області від 29.03.2023.

У службовому висновку зафіксовано, що позивач згідно графіку наданого начальником чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області підполковником поліції ОСОБА_3 , 21.03.2023 на 09:00 год., від чергової частини на патрулювання було залучено помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , про, що останній 20.03.2023 о 18:44 год., був додатково повідомлений інспекторським складом сектору публічного порядку.

20.03.2023 о 09:00 год., ОСОБА_1 , не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. Зателефонувавши до останнього, він повідомив, що не з`явився на патрулювання, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок.

Як зазначено у висновку службового розслідування, даний випадок трапляється не вперше, оскільки ОСОБА_4 , не заступив на патрулювання з аналогічних причин: 18.02.2023, 06.03.2023, 15.03.2023, про що щоразу доповідалось рапортом керівництву Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

У ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією отримано пояснення від помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що про зміну умов праці та про збільшення тривалості робочого тижня ОСОБА_1 , повідомив, що його жодним чином ніхто не повідомляв та він не бачив щоб це було відображено в будь якому документі.

ОСОБА_1 пояснив, що призначення працівника на роботу протягом двох змін підряд забороняється. Також додав що під час проходження медичного огляду ВЛК в результаті наявної у нього травми йому повідомили, що за станом здоров`я він не придатний до служби в патрульній поліції, останній зрозумів це так, що не мав би бути задіяний для пішого патрулювання, так як в результаті травми ноги не може бігти, крім того йому не бажано створювати додаткове навантаження на ліву ногу. Приблизно з листопада місяця 2022 року ОСОБА_1 , стало відомо, що патрулювання по охороні публічного порядку в денний час доби були відмінені в зв`язку із недоцільністю, однак незважаючи на це він задіювався нібито на патрулювання при цьому вогнепальна зброя, спеціальні засоби, засоби захисту не видавались, інструктаж майже ніколи не проводився. Крім цього ОСОБА_5 .L, вважає, що в більшості цих випадків задіювався не для патрулювань, а для виконання інших завдань які невідомо йому чим були передбачені та вважає це неправомірним.

Також в ході проведення службового розслідування встановлено, що за кожним фактом не прибуття ОСОБА_1 , на патрулювання згідно графіку, керівництвом Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області неодноразово проводилась роз`яснювальна профілактична бесіда, щодо недопущення порушення службової дисципліни та виконання поставлених завдань Національною поліцією України та ГУНП в Чернівецькій області, щодо боротьби проти збройної агресії зі сторони російської федерації. Однак ОСОБА_1 , належних висновків не зробив, свого відношення до виконання поставлених завдань не змінив та в подальшому продовжує порушувати службову дисципліну, ігнорує вказівки керівництва та зухвало себе поводить в присутності керівництва виражаючи цим свого незадоволення до служби, чим показує неналежний приклад поведінки іншим поліцейським, що в свою чергу створює нездоровий психологічний клімат в колективі серед поліцейських Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

В ході проведення службового розслідування до дисциплінарної комісії надійшов аналогічний рапорт начальника сектору публічного порядку відділу превенції Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , про те, що 27.03.2023, ОСОБА_1 , знову не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання згідно графіку про, що додатково був повідомлений, однак свідомо не прибув для несення служби.

Також під час проведення службового розслідування та надання пояснення дисциплінарній комісії ОСОБА_4 , проявляв неповагу до членів комісії, поводив себе не щиро та надав неправдиві відомості в поясненні, що в свою чергу створює перешкоди для проведення службового розслідування.

Поряд з цим було проаналізовано графік чергувань ОСОБА_1 та його навантаження в черговій частині та встановлено, що йому надається достатньо часу для відпочинку, також проведено аналіз його роботи в попередніх патрулюваннях та встановлено, що будь-яку ініціативу щодо перевірки підозрілих осіб, для надання інформації в групу "Безпеки міста Чернівці" не надав жодного разу. Під час патрулювання з січня по березень місяць 2023 року був задіяний в патруль з 08:30 годин до 13:30 годин для взаємодії та допомоги ІНФОРМАЦІЯ_1 , де під час патрулювання не виявлено ним жодного кримінального чи адміністративного правопорушення, при цьому ним не виявлено осіб які перебувають в розшуку та осіб, які перебувають на військовому обліку та ухиляються від служби.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 4, частини 3 статті 1 та частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 20.03.2023 №2337-VIII, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та доручення ГУНП в Чернівецькій області від 24.02.2023 №425/123/01/20 - 2022, до помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 7-10, 63-69).

На підставі висновків акта службового розслідування начальником Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області 29.03.2023 прийнято наказ "Про застосування дисциплінарного стягнення" за №251, пунктом 1 якого, за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 4, частини 3 статті 1 та частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та доручення ГУНП в Чернівецькій області від №425/123/01/20 - 2022, до помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 5-6, 60-62).

Не погоджуючись із наказом начальника Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 29.03.2023 №251 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани щодо нього, позивач звернувся до суду із цим позовом.

До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Спірні правовідносини, які склались у цій справі, врегульовано Конституцією України, Законами України "Про Національну поліцію", "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Статтею 8 Конституції України установлено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до ст. 38 Конституції України громадяни користуються рівним правом доступу до держав.

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Статтею 1 даного закону визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ст.2 Закону №580-VIII, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону №580-VIII.

Статтею 6 Закону №580-VIII встановлено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України. Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

За приписами ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Отже, дисциплінарна та, зокрема, адміністративна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами 1, 2, 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина 5 статті 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст.15 Статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Кожна посадова особа поліції, відповідно до своїх повноважень, зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до ч. 8 ст.19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Із аналізу зазначених норм вбачається, що підставою притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого визначена в ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Судом встановлено, що за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 4, частини 3 статті 1 та частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 та доручення ГУНП в Чернівецькій області від №425/123/01/20-2022, до помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, про що начальником Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області 29.03.2023 прийнято наказ "Про застосування дисциплінарного стягнення" за №251.

З приводу правомірності висновків щодо встановлених в ході проведення службового розслідування з боку позивача порушень службової дисципліни, які стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани, суд зазначає наступне.

Так, за результатами проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією встановлено, що згідно графіку наданого начальником чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області підполковником поліції ОСОБА_3 , 21.03.2023 на 09:00 год. від чергової частини на патрулювання було залучено помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , про що останній 20.03.2023 о 18:44 год., був додатково повідомлений інспекторським складом сектору публічного порядку.

21.03.2023 о 09:00 год., ОСОБА_1 не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. Зателефонувавши до останнього, він повідомив, що не з`явився на патрулювання, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок.

В ході проведення службового розслідування до дисциплінарної комісії надійшов аналогічний рапорт начальника сектору публічного порядку відділу превенції Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , про те, що 27.03.2023, ОСОБА_1 , знову не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання згідно графіку про, що додатково був повідомлений, однак свідомо не прибув для несення служби.

Таким чином, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про порушення позивачем службової дисципліни та застосування до помічника чергового чергової частини відділу моніторингу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Позиція позивача з цього приводу, викладена ним в позовній заяві, зводиться до того, що він не вчиняв дисциплінарного проступку під час несення служби, зокрема з листопада місяця 2022 він не залучався на патрулювання згідно доручення ГУНП в Чернівецькій області від 24.02.2022 №425/123/01/20, не отримував спецзасоби, засоби індивідуального захисту, радіостанції, бланкову продукцію та зброю, що підтверджується Книгою видачі приймання озброєння.

Вказував, що він був задіяний на виконання завдання щодо перешкоджання особам здійснювати незаконну торгівлю контрабандними тютюновими виробами на МТК "Калинівський ринок".

У своїх поясненнях, наданих у ході проведення службового розслідування, ОСОБА_1 пояснив, що про зміну умов праці та про збільшення тривалості робочого тижня його жодним чином ніхто не повідомляв та він не бачив щоб це було відображено в будь якому документі.

Вказував, що призначення працівника на роботу протягом двох змін підряд забороняється. Також додав що під час проходження медичного огляду ВЛК в результаті наявної у нього травми йому повідомили, що за станом здоров`я він не придатний до служби в патрульній поліції, останній зрозумів це так, що не мав би бути задіяний для пішого патрулювання, так як в результаті травми ноги не може бігти, крім того йому не бажано створювати додаткове навантаження на ліву ногу. Приблизно з листопада місяця 2022 року ОСОБА_1 , стало відомо, що патрулювання по охороні публічного порядку в денний час доби були відмінені в зв`язку із недоцільністю, однак незважаючи на це він задіювався ніби-то на патрулювання при цьому вогнепальна зброя, спеціальні засоби, засоби захисту не видавались, інструктаж майже ніколи не проводився. Крім цього ОСОБА_4 , вважає, що в більшості цих випадків задіювався не для патрулювань, а для виконання інших завдань які невідомо йому чим були передбачені та вважає це неправомірним.

Однак, надаючи оцінку вказаним доводам позивача, та відповідно, поясненням останнього, варто зазначити, що на їх підтвердження, позивачем не надано до суду жодних доказів, які б спростовували твердження відповідача, які покладені в основу прийнятого оскаржуваного наказу.

При цьому, дослідженням матеріалів справи, судом встановлено, що згідно графіку, наданого начальником чергової частини ВМ ЧРУП підполковником поліції Олександром Любчинським та розстановки особового складу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, які задіяні для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці, затвердженого начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області полковником поліції ОСОБА_7 від 20.03.2023, 21.03.2023 на 09:00 17:00 год (1 зміна) від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Однак, як слідує із рапорту начальника СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_2 , ОСОБА_1 21.03.2023 о 09:00 год. не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. В телефонному режимі, ОСОБА_1 повідомив, що не з`явився на патрулювання без поважної причини, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок. У зв`язку із цим, 21.03.2023 складено акт про невихід на службу поліцейського.

Окрім цього, як вбачається із матеріалів справи, згідно графіку, наданого начальником чергової частини ВМ ЧРУП підполковником поліції Олександром Любчинським та розстановки особового складу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, які задіяні для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці, затвердженого начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області полковником поліції ОСОБА_7 від 17.02.2023, 18.02.2023 на 08:30 год. від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Однак, як слідує із рапорту начальника СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_2 , ОСОБА_1 18.02.2023 на 08:30 год. не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. В телефонному режимі, ОСОБА_1 повідомив, що не з`явився на патрулювання без поважної причини, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок. У зв`язку із цим, 18.02.2023 складено акт про невихід на службу поліцейського (а.с. 76).

Відповідно до графіку, наданого начальником чергової частини ВМ ЧРУП підполковником поліції Олександором Любчинським та розстановки особового складу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, які задіяні для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці, затвердженого начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області полковником поліції ОСОБА_7 від 05.03.2023, 06.03.2023 на 08:30 год. до 16:30 год. (1 зміна) від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ..

Згідно рапорту старшого інспектора СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції В.Українця від 06.03.2023, ОСОБА_1 06.03.2023 о 08:30 год. не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. В телефонному режимі, ОСОБА_1 повідомив, що не з`явився на патрулювання без поважної причини, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок. У зв`язку із невиходом поліцейського на службу, посадовими особами відповідача складено відповідний акт від 06.03.2023.

Згідно довідки про результати роботи помічника чергового чергової частини відділу моніторингу старшого сержанта поліції ОСОБА_1 від 14.03.2023, позивач був задіяний до несення служби:

Січень: добові чергування в черговій частині 02.01, 05.01, 08.01, 11.01, 14.01, 17.01, 20.01, 23.01, 26.01, 29.01 - всього 10 чергувань; денні патрулювання з 09:00 год, по 13:00 год, - 01.01., 07.01., 16.01., 22.01., 31.01. всього 5 патрулів.

Лютий: з 01.02. по 14.01. перебував у черговій частині 16.02., 19.02., 23.02., 26.02. всього 4 чергування; денні патрулювання з 09:00 год., по 13:00 год. 15.02. всього 1 патруль. Згідно графіку патрулів чергової частини ОСОБА_1 повинен був заступити в патруль 18.02. однак в патруль не прибув.

Березень: добові чергування в черговій частині 01.03., 04.03., 07.03., 10.03., 13.03. всього 5 чергувань (згідно графіку до кінця місяця заплановано ще 5 чергувань). Денні патрулювання з 09:00 год., по 13:00 год. 03.03. всього 1 патруль. Згідно графіку патрулів чергової частини ОСОБА_1 повинен був заступити в патруль 06.03. однак в патруль не прибув, (до кінця місяця заплановано ще 3 патрулювання).

Повідомлено, що ОСОБА_1 до будь-яких інших заходів по несенню служби не залучався (а.с. 87).

Зазначене вище, підтверджується також довідкою про результати роботи помічника чергової частини відділу моніторингу старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звітний період від 14.03.2023.

Окрім цього, у зазначеній довідці викладено, що позивач будь-яку ініціативу щодо перевірки підозрілих осіб, для надання інформації в групу "Безпека міста Чернівці" не проявляв жодного разу. З січня по березень 2023 ОСОБА_8 , задіювався до патрулювання з 09.00 години до 17-00 години. Під час патрулювання ним не було виявлено жодного кримінального чи адміністративного правопорушення, також не виявлено осіб, які з розшуку та осіб, які ухиляються від військової служби.

Станом на 14.03.2023 кількість патрулів з січня місяця 2023 становить 6 разів, також 2 ОСОБА_9 , відмовився заступати, про що написано відповідний рапорт та залишилось ще 3 патрулювання.

Як вбачається із матеріалів справи, згідно розстановки особового складу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, які задіяні для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку, під час відпрацювання СБУ на території м. Чернівці, затвердженого начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області полковником поліції ОСОБА_7 від 14.03.2023, 15.03.2023 з 09:00 год. до 17:00 год. від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Проте, позивач також не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання, про що свідчить рапорт старшого інспектора СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_10 від 15.03.2023.

Окрім цього, судом встановлено, що згідно графіку патрулів поліцейських ЧЧ ВМ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області на березень 2023 та розстановки особового складу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, які задіяні для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку, на території м. Чернівці, затвердженого начальником Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області полковником поліції ОСОБА_7 від 25.03.2023, 27.03.2023 на 09:00 год. до 17:00 год. (1 зміна) від чергової частини на патрулювання було задіяно помічника чергового, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ..

Відповідно до рапорту начальника СПП ВП Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_2 від 27.03.2023, ОСОБА_1 27.03.2023 о 09:00 год. не з`явився на інструктаж та не заступив на патрулювання. В телефонному режимі, ОСОБА_1 повідомив, що не з`явився на патрулювання без поважної причини, оскільки вважає, що йому надається занадто мало часу на відпочинок.

27.03.2023, у зв`язку із невиходом поліцейського на службу, посадовими особами відповідача складено відповідний акт.

Тобто, з огляду на встановлені обставини, судом встановлено, що ОСОБА_1 не заступав на патрулювання для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці, без поважної причини не лише 21.03.2023, за що до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, а й також 18.02.2023, 06.03.2023, 15.03.2023, та 27.03.2023, про що свідчать складені відносно нього рапорти та акти невиходу поліцейського на службу.

У зв`язку із цим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до п. 4 ч.3 ст. 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Частинами 1, 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Відповідно до ч. 3 розділу IІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до статті 64 Закону України "Про національну поліцію", особа, яка вступає на службу в поліції, складає присягу на вірність українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я, по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити українському народові, дотримуватись Конституції і законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Однак, як свідчать матеріали справи, позивач в порушення вимог Присяги працівника поліції, яку підписав, та ігноруючи обов`язки поліцейського щодо неухильного дотримання положень Конституції України та інших нормативних актів, що регламентують діяльність поліції нехтував принципами, що регламентують діяльність поліції та обов`язками поліцейського, які є невід`ємною частиною дотримання службової дисципліни поліцейським.

Суд зазначає, що порушення службової дисципліни, зокрема щодо неодноразового не виходу на інструктаж та на патрулювання для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці, допущене позивачем, надає йому статусу дисциплінарного проступку, оскільки на даний час на поліцію покладаються особливо важливі функції із забезпечення публічного порядку та безпеки і недопущення дестабілізації обстановки в цілому.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно - правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як у службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічний правовий висновок зазначений у постанові Верховного Суду від 20.10.2020 у справі №340/1502/19.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така, на думку суду, повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Під час службового розслідування було встановлено, що позивачем не дотримано своїх службових повноважень щодо з`явлення на інструктаж та заступлення на патрулювання для забезпечення публічної безпеки та громадського порядку на території м. Чернівці.

Вирішуючи спір, суд враховує, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування, яким встановлено порушення позивачем службової дисципліни.

Окрім цього, суд бере до уваги під вирішення справи по суті, той факт, що порушення позивачем службової дисципліни щодо не з`явлення на інструктаж та патрулювання було систематичним.

Посилання позивача на те, що згідно постанови ВЛК він є непридатним до несення служби в патрульній поліції, на думку суду, є необгрунтованими та такими, що не беруться судом до уваги при наданні оцінки оскаржуваному наказі, оскільки такі висновки ВЛК не можуть бути підставою для звільнення позивача від виконання покладених посадовими особами відповідача на нього обов`язку щодо виконання присяги поліцейського та покладених на нього службових обов`язків.

Окрім цього, суд звертає увагу позивача на те, що у випадку непридатності до несення служби в патрульній поліції за станом здоров`я, останній наділений правом на звільнення зі служби в поліції.

Стосовно доводів позивача щодо того, що службове розслідування проведено упереджено, а саме щодо того, що 06.03.2023 він ніби-то не з`явився на інструктаж та на патрулювання, оскільки в той день був присутнім на роботі на заняттях вогневої підготовки, стрільбах та фізичної підготовки, то такі суд не бере до уваги.

Суд наголошує на тому, що позивачем на підтвердження своїх доводів не надано до суду жодних доказів. Відтак, суд не вправі визнавати дії працівників відповідача неправомірними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, щодо прийняття оскаржуваного наказу, незаконність та протиправність щодо якого грунтується виключно на доводах позивача, не підтверджених жодними належними та допустимими доказами.

Таким чином, суд вважає, що будь-яких порушень з боку Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області під час проведення службового розслідування та прийнятті спірного наказу, під час розгляду справи судом не виявлено.

Суд приходить до висновку про те, що проведення службового розслідування було здійснено у відповідності до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в його ході виявлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, вид дисциплінарного стягнення відповідає тяжкості проступку, а отже у сукупності вказані обставини свідчать про правомірність оскаржуваного наказу, яким позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

При цьому, суд звертає увагу на тому, що відповідачем під час проведення службового розслідування взято до уваги обставини, що пом`якшують відповідальність - високі показники виконання повноважень. Разом із цим, дисциплінарною комісією взято також до уваги і позитивну службову характеристику останнього.

Отже, суд прийшов до висновку, що матеріалами справи підтверджуються обставини вчинення позивачем порушення службової дисципліни.

Проте, доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами.

Суд наголошує на тому, що згідно з ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем за результатами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є правомірним і пропорційним.

Суд зазначає, що дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні належного виконання своїх службових повноважень.

У свою чергу, поняття "службова дисципліна" містить в собі обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки.

З огляду на зазначене, суд вважає, що наявні підстави для відмови у задоволенні позовних вимог позивача.

Відтак, на думку суду, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є правомірним і пропорційним у даному випадку, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Відповідно до положень, закріплених ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч.1-3 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що позивачем не доведено наявність підстав для задоволення заявлених вимог.

З огляду на викладене, з урахуванням вищевикладених обставин справи, оцінюючи в сукупності наявні в справі письмові докази, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено суду правомірність оскаржуваного наказу.

Враховуючи вищезазначене суд вважає, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач Чернівецький районний управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (вул. Руська, 183, м. Чернівці, ).

Суддя В.О. Григораш