Справа № 520/37475/23
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2024-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

02 квітня 2024 року справа № 520/37475/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Л.Мар`єнко,

за участю секретаря судового засідання - К.Голотяк,

прокурора - К.Зливки,

представника позивача - О.Пивоварова,

представник відповідача СКП "Харківзеленбуд" - Е.Агєєвої,

представника відповідача ХМР - Н.Горобинської,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву представника відповідача Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, Харківської військової адміністрації до Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради, Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, Харківської військової адміністрації, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради та Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" () та Харківської міської ради () щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки" та закріплення їх в натурі (на місцевості);

- зобов`язати Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради () та Харківську міську раду () відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення робіт із винесення меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки", загальною площею 163,1 га (місто Харків, Шевченківський район), та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Ухвалою суду від 27.12.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Представник відповідача - Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради, у письмовому відзиві на позовну заяву заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту другого частини першої статті 240 КАС України, посилаючись на те, що прокурором не доведено, що відповідний суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо здійснення охорони та нагляду за збереженням навколишнього природного середовища та захисту об`єктів природно-заповідного фонду, не здійснює або не належним чином здійснює захист інтересів держави у даній сфері.

У відповіді на відзив керівник окружної прокуратури заперечував проти задоволення заяви про залишення позовної заяви без розгляду, вказуючи на те, що повноваження прокуратури на звернення до суду з метою захисту прав та законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу визначені ст.131-1 Конституції України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру". Шевченківською окружною прокуратурою м.Харкова встановлено факт недотримання відповідачами вимог природоохоронного законодавства, що проявляється у невнесенні меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки" та не закріпленні її меж внатурі (на місцевості), а також відсутність заходів з боку Харківської обласної державної (військової) адміністрації та Державної екологічної інспекції у Харківській області щодо захисту прав та законних інтересів держави у цій сфері. Вказане слугувало підставою для звернення прокуратури з даним позовом до суду.

Представник Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради надав суду заперечення на відповідь керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харків, в яких зазначив, що одне посилання не неналежне виконання суб`єктом владних повноважень до компетенції якого віднесені відповідні повноваження не є достатньою підставою для ініціювання прокурором звернення з позовною заявою до суду.

У підготовчому судовому засіданні судом поставлено на обговорення заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача СКП "Харківзеленбуд" - Е.Агєєва, підтримала доводи заяви про залишення позовної заяви без розгляду, наполягала на його задоволенні.

Прокурор - К.Зливка, заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду, вказуючи на наявність законних підстав прокуратури на звернення з даним позовом до суду.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Харківській області - О.Пивоваров, підтримав правову позицію прокурора, просив відмовити у задоволенні заяви представника відповідача.

Представник відповідача Харківської міської ради - Н.Горобинська, підтримала доводи заяви представника СКП "Харківзеленбуд" про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник Харківської обласної державної (військової) адміністрації у підготовче судове засідання не прибув, надіслав на адресу суду клопотання, в якому зазначив, що підтримує позовні вимоги керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова та просить провести підготовче засідання без його участі.

Суд, вислухавши доводи заяви представника відповідача, заперечення прокурора, думку інших учасників справи, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов наступних висновків.

Згідно зі статтею 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

В частинах третій та четвертій статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Зазначені норми поширюються на всі стадії адміністративного судового процесу, стосуються позовних заяв, апеляційних і касаційних скарг.

Отже, реалізація прокурором права на подання позову в інтересах держави потребує обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).

Згідно з частиною третьою статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частини четверта стаття 23 вказаного вище Закону).

Зі змісту частини третьої статті 23 Закону №1697-VII слідує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Проте підстави представництва інтересів держави прокуратурою в цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює їх неналежно.

Таке нездійснення захисту полягає в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень: він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їхнього захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Водночас здійснення захисту неналежним чином полягає в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Проте неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їхнього захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача/відповідача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, та які є підставами для звернення прокурора до суду.

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16.

Судом з матеріалів справи встановлено, що позов поданий прокурором в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Харківській області та Харківської обласної державної (військової) адміністрації, з посиланням на те, що в ході реалізації повноважень, наданих органам прокуратури Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" встановлено факт недотримання вимог природоохоронного законодавства, що полягає у не винесенні меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки" та не закріпленні його меж в натурі (на місцевості). Прокурор зазначив, що Державною екологічною інспекцією в Харківській області та Харківською обласною державною (військовою) адміністрацією не вжито заходів щодо судового захисту інтересів держави.

Так, прокурором надано лист Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної військової адміністрації від 06.12.2023 №04.01-22/3526, в якому вказано, що обласна військова адміністрація не зверталась до суду з позовною заявою щодо забезпечення проведення робіт із винесення меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки" і закріплення їх в натурі (на місцевості) та проти звернення прокуратури з таким позовом не заперечує.

Також, прокурором надано суду лист Державної екологічної інспекції в Харківській області від 07.12.2023 №5461-09-08 щодо надання інформації керівнику Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова, яким останнього повідомлено, що перевірки Харківської міської ради по вказаним у запиті матеріалам не проводилась. Інспекція не зверталась до суду із позовною заявою до СКП "Харківзеленбуд" про визнання бездіяльності щодо забезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки" та закріплення їх в натурі.

Відповідно до статті 62 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, його органами на місцях, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими спеціально уповноваженими державними органами. Порядок здійснення державного контролю за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначається Кабінетом Міністрів України.

За змістом пункту 1 Положення про Міністерство екології та природних ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 №32, Центральним органом виконавчої влади і головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища та екологічної безпеки, є Міністерство екології та природних ресурсів України (Мінприроди).

Пунктом 3 цього ж Положення, серед основних завдань Мінприроди, є забезпечення формування державної політики у сфері охорони та використання природно-заповідного фонду, відтворення і охорони природних ресурсів.

Суд також враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 за №275 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію України (далі - Положення №275), пунктом 1 якого передбачено, що Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

При цьому, згідно із положеннями цього нормативного документу саме Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в тому числі, про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема щодо додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Отже діяльність органу місцевого самоврядування щодо планування території природно - заповідного фонду є об`єктом контролю у сфері захисту довкілля та природних ресурсів і такий контроль уповноважені здійснювати органи Державної екологічної інспекції України.

Такий правовий висновок відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 08.12.2020 у справі №809/807/17.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію у Харківській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 №54 (далі - Положення №54), Державна екологічна інспекція у Харківській області (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.

Системний аналіз пунктів 6-10 Положення №54 дає підстави для висновку, що Інспекція наділена повноваженнями щодо:

- звернення до суду із позовом щодо визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища;

- складення протоколів про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом;

- пред`явлення претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

- досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Стосовно наявності підстав, визначених частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру", для представництва інтересів держави у суді Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, зазначила: "Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що наведені вище положення законодавства регламентують порядок та підстави здійснення прокурором процесуального представництва держави в суді в межах правил участі в судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб".

Отже, ключовою підставою для визначення права прокурора на звернення до суду з цим позовом є встановлення факту невжиття Держекоінспекцією у Харківській області та Харківською військовою державною адміністрацією дій щодо захисту інтересів держави.

Прокурор зазначав, що у відповідь на його запит щодо здійснення державного нагляду (контролю) Державна екологічна інспекція в Харківській області та Харківська обласна війська адміністрація не проводили заходи державного нагляду (контролю) щодо ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Сокольники-Помірки". Крім того, останні не заперечують проти звернення Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова з позовом до суду.

Зазначене свідчить про невжиття Держекоінспекцією у Харківській області та Харківською обласною військовою адміністрацією дій щодо захисту інтересів держави.

Правова позиція щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 22.12.2022 у справі №360/6282/21, від 25.01.2023 у справі №380/8385/21 та від 24.01.2024 у справі №520/15363/23.

Стосовно доводів відповідача щодо невірного обраного позивача - Харківської обласної державної військової адміністрації по вказаній справі, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2013 №159 "Про ліквідацію територіальних органів Міністерства охорони навколишнього природного середовища" припинено повноваження Державного управління охорони навколишнього природного середовища в Харківській області, до повноважень якого входило здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері організації, охорони та використання об`єктів природно-заповідного фонду.

Поряд із цим, питання забезпечення здійснення повноважень з охорони навколишнього природного середовища на місцевому рівні та передачі функцій від територіальних органів Міністерства охорони навколишнього природного середовища України урегульовано Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації повноважень органів виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів, у тому числі на місцевому рівні".

Так, повноваження територіальних органів центрального органу виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища було передано обласним, Київській, Севастопольській міським державним адміністраціям.

Відповідно до ст.16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Таким органом на території Харківської області є Харківська обласна державна адміністрація, до структури якої входить Департамент захисту довкілля та природокористування, основним завданням якого згідно положення, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 12.11.2020 за №737, є забезпечення реалізації державної політики в галузі охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів.

Відповідно до Положення про Департамент захисту довкілля та природокористування ХОДА, Департамент є структурним підрозділом обласної державної адміністрації, підпорядкований голові обласної державної адміністрації. Департамент у межах своїх повноважень забезпечує реалізацію державної політики в галузі охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, поводження з відходами, забезпечення екологічної та у межах своєї компетенції радіаційної безпеки на території Харківської області.

Відповідно до п.6.49 Положення, Департамент виконує як уповноважений орган державного управління у галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду такі повноваження обласної державної адміністрації відповідно до чинного законодавства, зокрема, затверджує положення щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення, організовує проведення розроблення проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення, передає під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що фони займають, з оформленням охоронного зобов`язання, тощо.

Разом з цим, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №68/2022 "Про утворення військових адміністрацій", у зв`язку з утворенням військових адміністрацій начальником Харківської обласної військової адміністрації винесено розпорядження №1В від 24.02.2022, відповідно до якого Харківська обласна державна адміністрація набуває статусу Харківської обласної військової адміністрації 24.02.2022.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що розпочалась 24.02.2022, відповідно до Указу Президента України №64/222 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" запроваджено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який триває і на момент розгляду справи.

Згідно з ч.ч.1, 4 ст.4 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.

У разі прийняття рішення про утворення районних, обласних військових адміністрацій їх статусу набувають відповідно районні, обласні державні адміністрації, а голови районних, обласних державних адміністрацій набувають статусу начальників відповідних військових адміністрацій.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України "Про оборону України", "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Указом президента від 24.02.2022 №68/2022 "Про утворення військових адміністрацій" утворено, серед іншого Харківську обласну військову адміністрацію, статусу якої набула відповідно Харківська обласна державна адміністрація та її структурі підрозділи.

Таким чином, при зверненні до суду з вказаним позовом Керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова вірно визначено позивачем в даному спорі Харківську обласну військову адміністрацію.

Суд зазначає, що інтереси держави, у тому числі, охоплюють інтереси мешканців територіальної громади, зокрема, у таких сферах, як охорона навколишнього природного середовища, екологічної безпеки, та екологічних прав, оскільки відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 17.10.2019 у справі №569/4123/16-а.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що у цій справі звернення прокурора з позовом мало на меті захист "інтересів держави", отже, прокурор мав законодавчі підстави для звернення до суду з даним позовом на підставі положень частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, суд відмовляє у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до пункту 2 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 12, 243, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, Харківської військової адміністрації до Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради, Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 08 квітня 2024 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО