Справа № 520/2405/24
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2024 р. № 520/2405/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Харківводоканал" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство "Харківводоканал" з адміністративним позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 07.11.2023 № про застосування штрафних санкцій у розмірі 68038,84 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняте відповідачем податкове повідомлення-рішення є таким, що порушує права платника податків, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 06.02.2024 відкрито спрощене провадження та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до Електронного кабінету, яка міститься в матеріалах справи.

Представником відповідача 20.02.2024 до суду надано відзив на позов, в якому зазначено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення відповідача є правомірним, таким, що прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства. У задоволенні адміністративного позову просить відмовити.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Північним міжрегіональним управлінням Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач) проведено камеральну перевірку Комунального підприємства «Харківводоканал» (далі - позивач) щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків корегування до таких накладних з податку на додану вартість у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за травень 2023 року - серпень 2023 року, за результатами якої складений Акт камеральної перевірки від 03.10.2023 за № 541/35-00-04-04-15/03361715.

На підставі Акту камеральної перевірки від 03.10.2023 за № 541/35-00-04-04-15/03361715 та відповідно до п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України (далі за текстом - ПК України або ПКУ) відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 07.11.2023 №4, яким до КП «Харківводоканал» застосовано штраф у розмірі 68038,84 грн.

Не погоджуючись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням позивачем було застосовано процедуру адміністративного оскарження, втім своїм Рішенням від 18.01.2024 № 1459/6/99-00-06-03-01-06 Державною податковою службою України відмовлено у задоволенні скарги КП «Харківводоканал», оскаржуване податкове повідомлення-рішення залишено без змін.

Не погоджуючись із вищезазначеним податковим повідомленням-рішенням Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Основні засади податкового законодавства України передбачені ст. 4 Податкового кодексу України, в якій зазначено, що податкове законодавство України ґрунтується на таких принципах:

4.1.1. загальність оподаткування - кожна особа зобов`язана сплачувати встановлені цим Кодексом, законами з питань митної справи податки та збори, платником яких вона є згідно з положеннями цього Кодексу;

4.1.2. рівність усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності юридичної особи, громадянства фізичної особи, місця походження капіталу;

4.1.3. невідворотність настання визначеної законом відповідальності у разі порушення податкового законодавства.

Статтею 200-1 ПК України визначено, що платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку. Кошти з такого рахунку підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 2001.4. ст. 2001 ПКУ на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:

а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу;

б) з поточного рахунку такого платника в сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку;

в) на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України).

Таким чином, дії КП «Харківводоканал» щодо відсутності поповнення електронного рахунку з ПДВ призвели до наявності від`ємного ліміту та, як наслідок, неможливості реєстрації податкових накладних.

Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків.

Згідно з п. 2001.9. ПКУ якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ), а сума, визначена пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу (?Накл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, що дорівнює значенню показника ?Перевищ, зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника ?ПопРах незалежно від значення показника ?Накл, визначеного відповідно до пункту 2001.3 цієї статті.

Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим цього пункту, тільки податкові накладні за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ).

У зв`язку з набранням чинності 08.02.2023 Законом України від 12 січня 2023 року №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування (далі - Закон №2876) підрозділ 2 розділу XX ПК України доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкової накладної-розрахунку коригування до податкової накладної у ЄРПН, встановлені п.201.10 ст.201 Кодексу, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлені п.1201.1 ст. 1201 Кодексу.

Згідно із п.89 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено бо скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно із п.90 підрозділу 2 розділу XX Кодексу тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

- 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Системний аналіз наведених норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу, є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 01.07.2020 у справі №520/3640/19 (провадження №К/9901/31334/19).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, реєстрація податкової накладної з урахуванням граничних строків - це обов`язок платника, а у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з Податковим кодексом України.

З акту камеральної перевірки КП «Харківводоканал» від 03.10.2023 №541/35-00-04-04-15/03361715 судом встановлено, що за порушення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН від 1 до 10 днів до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 2%.

Відповідачем у відзиві на позов зазначено, що у зв`язку із основною діяльністю КП «Харківводоканал» повністю формує свої податкові зобов`язання та податковий кредит відповідно до п. 187.10 ст. 187 ПКУ, де зазначено, що платники податку, які постачають теплову енергію, природний газ (крім скрапленого), надають послуги з транспортування та/або розподілу природного газу, водопостачання, водовідведення чи послуги, вартість яких включається до складу квартирної плати чи плати за утримання житла, фізичним особам, бюджетним установам, не зареєстрованим як платники податку, а також житлово-експлуатаційним конторам, квартирно-експлуатаційним частинам, об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків, іншим платникам податку, які здійснюють збір коштів від зазначених покупців з метою подальшого їх перерахування продавцям таких товарів (надавачам послуг) у рахунок компенсації їх вартості, визначають дату виникнення податкових зобов`язань та податкового кредиту за касовим методом.

Визначення касового методу міститься в п. 14.1.266 ст. 14 ПКУ, де зазначено, що касовий метод для цілей оподаткування згідно з розділом V цього Кодексу - метод податкового обліку, за яким дата виникнення податкових зобов`язань визначається як дата зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу) платника податку або дата отримання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) ним товарів (послуг), а дата віднесення сум податку до податкового кредиту визначається як дата списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або дата надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів (послуг).

Тобто, у КП «Харківводоканал» обов`язок щодо реєстрації податкових накладних виникає тільки після зарахування коштів на банківський рахунок (тобто не за першою подією).

Невиконання обов`язку підприємства зі сплати податку на додану вартість призводить до неможливості збільшення показника «ПопРах», і як наслідок, неможливості формування позитивного реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ для реєстрації податкових накладних.

Податок на додану вартість - це непрямий податок, який входить в ціну товарів (робіт, послуг).

Згідно декларацій з ПДВ КП «Харківводоканал» від споживачів протягом травня - серпня 2023 року отримано за надані послуги 255 730,5 тис. грн., в т.ч. - ПДВ 42 621,7 тис. грн., сплачено за ТМЦ 151 393,6 тис. грн., в т.ч. ПДВ - 22 921,7 тис. грн., тобто підприємство мало змогу поповнити електронний рахунок:

- травень 2023 року: надійшло - 99 081,8 тис. грн. (ПДВ - 19816,4), сплачено - 84 232,0 тис. грн. (ПДВ - 15654,9);

- червень 2023 року: надійшло - 102149,9 тис. грн. (ПДВ - 20430,0), сплачено - 78 378,1 тис. грн. (ПДВ - 13468,7);

- липень 2023 року: надійшло - 109 077,2 тис. грн. (ПДВ - 21815,5), сплачено - 103 946,8 тис. грн. (ПДВ - 19614,9);

- серпень 2023 року: надійшло - 108811,9 тис. грн. (ПДВ-21762,4), сплачено - 67 398,1 тис. грн. (ПДВ - 13450,8).

Виходячи з вищенаведеного, простежується наявність грошових коштів у підприємства для поповнення електронного рахунку.

На направлений відповідачем запит до Департаменту житлово-комунального господарства та паливно-енергетичного комплексу Харківської обласної державної адміністрації щодо фінансування договорів КП «Харківводоканал» про організацію взаєморозрахунків, отримано відповідь в якій Департаментом зазначено, що КП «Харківводоканал» в межах узгодженого обсягу заборгованості з різниці в тарифах було сформовано 2 договори про організацію взаєморозрахунків до постанови КМУ від 15 грудня 2021 року №1340, а саме:

- №1/14С від 21.12.2021 на суму 382 214 407,53 грн. (для проведення взаєморозрахунків відповідно до п. 14 ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»);

- №184/1340 від 23.12.2021 на суму 28 863 105,47 грн. (для проведення взаєморозрахунків відповідно до п. 13 ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»).

Крім цього, був оформлений непрямий договір (через КП "Обласний інформаційно-технічний центр") №3/14С від 22.12.2021 на суму 4 379 046,14 грн. (для проведення взаєморозрахунків відповідно до п. 14 ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»).

У зв`язку з неможливістю проведення взаєморозрахунків відповідно п. 14 ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», на підставі листа Мінрегіону від 06.01.2022 №7/10.1/176-22, були сформовані нові договори для проведення взаєморозрахунків відповідно до п. 13 ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік».

Відповідно були визнані недійсним договори про організацію взаєморозрахунків:

- №1/14С від 21.12.2021 на суму 382 214 407,53 грн. - у зв`язку з підписанням нових договорів №262/1340 від 27.12.2021 на суму 80 253 771,53 грн. та №263/1340 від 27.12.2021 на суму 301 960 636,0 грн.;

- №3/14с від 22.12.2021 на суму 4 379 046,14 грн. - у зв`язку з підписанням нового договору №265/1340 від 27.12.2021 на суму 4 379 046,14 грн.

Вказані договори були профінансовані в повному обсязі.

Тобто, підприємством отримано з бюджету 386 593 453,67 грн., але грошові кошти було спрямовано на погашення заборгованості з АК "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО", а не на поповнення електронного рахунку в СЕА з податку на додану вартість, що дало б можливість реєструвати видані ним податкові накладні та погашення заборгованості з ПДВ.

Норми Податкового кодексу України, як і жоден нормативно-правовий акт, не містять положень, які б звільняли платника податку від обов`язку своєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних чи від відповідальності за не вчинення таких дій, у т.ч. КП «Хаківводоканал» не виняток, тому відсутні підстави від звільнення від відповідальності за вказані правопорушення.

Економічна необґрунтованість тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення і несвоєчасна та не в повному обсязі компенсації з Державного бюджету різниці в тарифах, не дає права підприємству здійснювати несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.

Позивачем не заперечується та матеріалами справи підтверджується, що позивачем несвоєчасно зареєстровані податкові накладні в ЄРПН на загальну на суму 20 411 652,00 грн., в т.ч. ПДВ 3 401 942,00 грн., тобто фактично у справі встановлено наявність складу правопорушення, за який передбачена відповідальність пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.

Серед випадків звільнення від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, відсутні випадки нестачі реєстраційного ліміту платника податку, відсутність у нього коштів для поповнення електронного рахунка або неприйняття рішення про перерахування субвенцій. Тому посилання позивача на зазначені обставини суд відхиляє з огляду на те, що такі обставини не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення вимог податкового законодавства.

Що стосується збитковості підприємства - збитковість підприємства не має відношення до поповнення електронного рахунку. Відповідно наданих декларацій з податку на прибуток підприємства простежується зменшення збитків:

- 2021 рік - 13 383,2 тис. грн.;

- І кв. 2022 року - 1 119,6 тис. грн.;

- півріччя 2022 року - 1 088,2 тис. грн.;

- 9 місяців 2022 року - 1 002,9 тис. грн.;

- 2022 рік - 51 239,9 тис. грн.;

- 1 кв. 2023 року - 9 594,4 тис. грн.;

- півріччя 2023 року - 9 294,7 тис. грн.

Також, суд зазначає, що збитковість підприємства не впливає на сплату податку на додану вартість.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» № 466-ІХ внесено зміни до ПКУ.

Пунктом 109.1 ст. 109 ПК України визначено загальне поняття податкового правопорушення - це протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, встановлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п. 109.3 статті 109 ПК України «у випадках, визначених пунктами 123.2 - 123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125.1.2 - 125.1.4 статті 125.1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи».

Тобто, законодавець чітко визначив, у яких випадках необхідне встановлення контролюючим органом вини для притягнення платника податків до фінансової відповідальності. Порушення вимог Кодексу, які тягнуть за собою відповідальність згідно п. 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу, не потребують додаткового доведення вини платника податків контролюючим органом.

Окрім того, забезпечення необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних на електронному рахунку є обов`язком позивача, а наявність чи відсутність необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних залежить виключно від дій або бездіяльності позивача.

Отримуючи кошти від споживачів послуг та своїх контрагентів, позивач отримує від них в тому числі і ПДВ, що дає йому можливість використовувати ці кошти на поповнення електронного рахунку з метою подальшої реєстрації ПН/РК. Не вчиняючи зазначених дій, позивач залишає суму сплаченого йому ПДВ у власному обігу, тобто діє за власним розсудом та обираючи той напрямок використання цих коштів, який є йому необхідним. Але в такому випадку, платник податку не може використовувати в подальшому посилання на свій економічний стан, збитковість як підставу для звільнення від виконання податкового обов`язку.

Таким чином, судом встановлено, що Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків діяло у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством, що повністю узгоджується з приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Податковим кодексом України.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що контролюючим органом було правомірно прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення №4 від 07.11.2023 про застосування до КП «Харківводоканал» штрафних санкцій на суму 68 038,84 грн. у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому позовні вимоги Комунального підприємства "Харківводоканал" не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 255, 257-262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Харківводоканал" (вул. Конторська, буд. 90, м. Харків, 61052, ) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61052, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов