Справа № 280/9997/23
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року Справа № 280/9997/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мінаєвої К.В., за участю секретаря судового засідання Войтенко Д.В. (тимчасово виконує обов`язки за дорученням судді), розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД»

до Головного управління ДПС у Львівській області

про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст і підстави позовних вимог.

30.11.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач), в якій позивач просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення відповідача: від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01 на суму 17 000 грн; від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09 на суму 1 902 851,50 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ТОВ «ВАЙН-ФУД» не отримувало від Головного управління ДПС у Львівській області акт перевірки № 2784/13-01-09/41997375 від 28.04.2022, який став підставою для винесення оскаржуваних податкових повідомлень рішень. Представник указує, що зазначені в акті порушення місце не мали, а висновки контролюючого органу базуються на припущеннях, не підтверджених фінансового-господарськими документами і звітністю підприємств, у зв`язку з чим просить скасувати прийняті податковим органом податкові повідомлення-рішення.

ІІ. Виклад позицій інших учасників справи.

17.01.2024 надійшло клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області (вх.№) про долучення доказів, а саме матеріалів фактичної перевірки ТОВ «ВАЙН-ФУД».

17.01.2024 також надійшов відзив на позовну заяву (вх.№). у якому представник податкового органу зазначає, що посадовими особами Головного управління ДПС у Львівській області перед початком перевірки продавцю магазину - ОСОБА_1 вручено копію наказу від 18.04.2022 №618-ПП та пред`явлені направлення від 18.04.2022 за №№1671-1673 на проведення фактичної перевірки, що підтверджується підписом ОСОБА_1 продавця магазину. Проведеною фактичною перевіркою магазину встановлено реалізацію алкогольних напоїв та продуктів харчування без видачі розрахункових документів встановленої форми на загальну суму 1 265 167,67 грн. Так, у розрахункових документах (чеках) з реєстратора розрахункових операцій заводський номер СП802300158, фіскальний № окремим рядком не зазначено індивідуальний податковий номер платника ПДВ, при реалізації підакцизних товарів у розрахункових документах відсутнє літерне позначення, розмір ставки акцизного податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами, чим не дотримано вимог обов`язкових реквізитів фіскального чека, передбачених Положенням № 13. Крім того, при проведенні перевірки встановлено зберігання алкогольних напоїв в кількості 32 пляшки на загальну суму 4480,0 грн без марок акцизного податку встановленого зразка. Відповідач вважає свою правову позицію обґрунтованою, такою що відповідає законодавству України, а винесенні контролюючим органом податкові повідомлення-рішення від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01 та № 3753/13-01-07-09 правомірними та законними, у зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Клопотанням про долучення доказів (вх.№2552 від 17.01.2024) до матеріалів справи долучено докази направлення відзиву на позовну заяву на адресу позивача.

23.02.2024 надійшла заява позивача про зміну підстав позову (вх.№8798), у якій представник зазначає, що за місцем проведення фактичної перевірки позивачем використовується реєстратор розрахункових операцій DATECS FP 3530T, який був включений у Державний реєстр реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 в редакції відповідно до наказу Державної фіскальної служби України від 29.10.2015 № 829. Відтак вимоги до форми і змісту фіскальних касових чеків у частині відображення акцизного податку, коду товарної під категорії згідно УКТЗЕД не поширюються на розрахункові документи, що друкуються такими РРО, а тому застосування до позивача штрафів є безпідставним, у зв`язку з чим оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню.

06.03.2024 надійшли додаткові пояснення відповідача (вх.№11139), у яких представник податкового органу вказує, що позивач не надає жодного належного доказу (висновку експерта, спеціалізованої організації тощо) на обґрунтування своєї правової позиції, який би підтверджував право не зазначати у фіскальному чеку індивідуальний податковий номер платника ПДВ, друк великих літер "ПН" перед номером, тощо. Наголошує, що у фіскальних чеках позивача роздрукованих реєстратором розрахункових операцій DATECS FP3530T (заводський номер СП802300158, фіскальний номер з версією внутрішнього програмного забезпечення 5.0) відсутній індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який є обов`язковим для всіх розрахункових документів/ електронних розрахункових документів. Більш того, звертає увагу суду, що у заяві про зміни підстави позову від 22.02.2024 позивач не наводить жодних обставин по справі, не надає належних доказів, які б спростували факт зберігання алкогольних напоїв в кількості 32 пляшки на загальну суму 4480,0 грн без марок акцизного податку встановленого зразка.

25.03.2024 надійшло клопотання представника відповідача про долучення доказів (вх.№14176), а саме доказів зберігання позивачем алкогольних напоїв без використання акцизної марки встановленого зразка.

27.03.2024 надійшли додаткові пояснення позивача (вх.№14698), у яких представник наголошує, що долучені фотознімки не мають жодної вказівки, що ці фотознімки були зроблені саме у магазині ТОВ «ВАЙН-ФУД»; не містять дати та часу, коли вони були зроблені; не містять доказу, що акцизні марки неналежного зразку.

27.03.2024 надійшла також заява позивача (вх.№14703) про розгляд справи без участі позивача за наявними у справі матеріалами.

29.03.2024 надійшло клопотання представника відповідача про долучення доказів (вх.№15304) на підтвердження того, що позивачем ТОВ «ВАЙН ФУД» зберігались алкогольні напої виробництва ТОВ «Горобина» (Сумський лікеро-горілчаний завод «Горобина», юр.адреса: м. Суми вул. Петропавлівська, 121) згідно додатку №1 до акту перевірки з акцизними марками, які даному виробнику ГУ ДПС у Сумській області не видавались. Додатково повідомив, що ГУ ДПС у Львівській області, у зв`язку із надходженням клопотання позивача про розгляд даної справи без його участі, не заперечує проводити розгляд справи в порядку письмового провадження.

03.04.2024 надійшло клопотання представника позивача (вх.№15936) про розгляд справи у порядку письмового провадження.

III. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 04.12.2023 суд залишив позовну заяву без руху на підставі статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та надав позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви від дня одержання вказаної ухвали суду про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду: належним чином оформленої відповідно до статті 167 КАС України заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом; надати докази поважності причин пропуску такого строку; інформації про наявність або відсутність електронного кабінету в системі «Електронний суд» у всіх учасників справи (якщо реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням відповідної заяви про це); відомості щодо доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою та наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; доказів сплати судового збору в сумі 24 156,00 грн.

Ухвалою від 25.12.2023 суд визнав поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» строку звернення до суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкових повідомлень-рішень та поновив Товариству з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» пропущений строк звернення до суду з цим позовом; відкрив загальне позовне провадження у справі та призначив підготовче засідання на 19.01.2023 о 10:00; витребував від Головного управління ДПС у Львівській області докази по справі, а саме всі документів та матеріали, які стали підставою для винесення податкових повідомлень-рішень від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01 та № 3753/13-01-07-09.

Ухвалою від 18.01.2024 суд задовольнив клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 19.01.2024 суд задовольнив клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» про відкладення підготовчого судового засідання; відклав підготовче судове засідання на 22.02.2024 о 14:30.

Ухвалою від 22.02.2024 суд задовольнив клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» про відкладення підготовчого судового засідання; відклав підготовче судове засідання на 23.02.2024 об 11:00.

Ухвалою від 23.02.2024 суд продовжив строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів відповідно до частини четвертої статті 173 КАС України та відклав підготовче судове засідання на 07.03.2024 о 10:00.

Протокольною ухвалою від 07.03.2024 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив її до розгляду по суті на 28.03.2024 о 14:30.

Ухвалою від 28.03.2024 суд задовольнив клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про відкладення судового засідання; відклав судове засідання на 10.04.2024 о 15:30.

Ухвалою від 03.04.2024 суд виправив описку в ухвалі Запорізького окружного адміністративного суду від 28.03.2024 по справі № 280/9997/23, зазначивши правильну дату судового засідання, призначеного для розгляду заяви, а саме «08.04.2024» замість «10.04.2024».

Фіксування судового засідання, призначеного на 08.04.2024, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.

IV. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» з 14.03.2018 зареєстрована як юридична особа за кодом . Основний вид діяльності за КВЕД: 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (а.с.28-29).

18.04.2022 Головним управлінням ДПС у Львівській області сформовані направлення на перевірку № № 1671-1673 для проведення контролюючим органом з 18.04.2022 тривалістю 10 діб фактичної перевірки ТОВ «ВАЙН-ФУД» щодо дотримання вимог діючого законодавства у сфері обігу підакцизних товарів, порядком здійснення готівкових розрахунків, ведення обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, наявності документа, що підтверджує державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відповідно до закону, ліцензій, свідоцтв (а.с.64-65).

18.04.2022 продавцю, ОСОБА_1 , пред`явлено службове посвідчення та направлення, а також вручено копію наказу від 18.04.2022 № 618-ПП про проведення фактичної перевірки.

18.04.2022 ГУ ДПС у Львівській області сформовано вимогу, за змістом якої контролюючим органом запитувались до перевірки належним чином засвідчені копії документів: картки рахунків бухгалтерського обліку (помісячно), в яких відображається фінансово-господарські операції на підтвердження даних, зазначених у звітах, та всі підтверджуючі документи; картку рахунку 36 і 28 за період діяльності з 01.07.2021 по 18.04.2022; що підтверджують купівлю (право власності) по місцю провадження діяльності та відображення в обліку; договорів оренди, суборенди складських, офісних та торгівельних приміщень, які використовуються для ведення фінансово-господарської діяльності; наказів про призначення на посаду керівника та головного бухгалтера; надати факт реалізації підакцизної продукції з кількісними та вартісними показниками за період 01.07.2021 по 18.04.2022. Вказану інформацію необхідно надати за місцем проведення фактичної перевірки в термін до 11:00 20.04.2022 (а.с.61).

На зазначену вимогу ТОВ «ВАЙН-ФУД» направив повідомлення про неможливість надання первинних документів у зв`язку з тим, що Товариство зареєстровано та здійснює господарську діяльність за адресою: м. Оріхів, Пологівський район, Запорізька область, вул. Героїв Крут, буд.113. Бухгалтерія товариства, податкові, уставні, та інші документи товариства знаходяться за юридичною адресою. У зв`язку з тим, що станом на 19.04.2022 на території міста Оріхів ведуться активні бойові дії збройними формуваннями Російської Федерації, ТОВ «ВАЙН-ФУД» не має можливості надати первинні документи, перелік яких зазначений у податковій вимозі (а.с.62).

28.04.2022 Головним управлінням ДПС у Львівській області складено акт №2784/13-01-09-01/41997375 про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктом господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі та зберігання алкогольними напоями та тютюновими виробами. Зазначено, що уповноваженими особами контролюючого органу проведено перевірку магазину, що розташована за адресою: м. Львів, вул. Стрийська, 78, що належить суб`єкту господарювання ТОВ «Вайн Фуд». До перевірки надано: ліцензію на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 2201857 від 20.04.2022; свідоцтво про державну реєстрацію від 14.03.2018 № 0001250; супровідні документи на товар; реєстратор розрахункових операцій DATECS 3530T № СП802300158; книга обліку розрахункових операцій № р/7, зареєстрована 12.04.2022, на місце провадення розрахункових операцій за адресою: м.Львів, вул.Стрийська, 78.

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Вайн Фуд» здійснюється реалізація алкогольних напоїв та продуктів харчування без видачі розрахункових документів встановленої форми на загальну суму 1265167,67 грн, а саме:

1. У розрахункових документах (чеках) з РРО окремим рядком не зазначено індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом, перед номером повинні друкуватися великі літери «ПН», а також при реалізації підакцизних товарів у розрахункових документах відсутнє літерне позначення, розмір ставки акцизного податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами, чим не дотримано вимог обов`язкових реквізитів фіскального чека, передбачених пунктом 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13;

2. Встановлено порушення режиму попереднього програмування найменування товару із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТЗЕД для підакцизних товарів при продажу.

Перевіркою марок акцизного податку встановлено, що згідно бази АС «Акцизні марки» марки акцизного податку на алкогольних напоях (згідно додатку 1) не видавались, чим порушено абз.3 ч.4 ст.11 ЗУ від 13.12.1995, дотримання норм мінімальних роздрібних цін, порушень не виявлено.

За висновком перевірки встановлено: порушення вимог абз.3 ч.4 ст.11 Закону України від 19.12.95 № 481/95-ВР та Податкового кодексу пп.226.6 ст.226; порушення п.1, п.2, п.11 ст. 3 Закону України від 19.12.95 № 481/95-ВР.

У графі «зауваження до акта перевірки» зазначено: з актом перевірки не згідна (а.с59-60).

На підставі акту перевірки від 28.04.2022 №2784/13-01-09-01/41997375 відповідачем прийняті:

- податкове повідомлення-рішення форми «С» від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09, яким до позивача за порушення пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 53 ПК України, пунктів 1, 7 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та / або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 1 902 851,50 грн (а.с.5-6; 66 зворотній бік);

- податкове повідомлення-рішення форми «ПС» від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01, яким до позивача за порушення пункту 226.6 статті 226 Податкового кодексу України, абзацу третього частини четвертої статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 53 ПК України та частини другої статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 17000,00 грн (а.с.7-8; 66).

Згідно з розрахунком штрафних санкцій (а.с.68-69), розподіл суми штрафу відносно встановлених порушень здійснено таким чином:

- за порушення пунктів 1, 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР застосовано штраф у розмірі 1897751,50грн (150% вартості проданих з порушеннями товарів) на підставі пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР;

- за порушення пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР застосовано штраф у розмірі 5 100,00 грн на підставі пункту 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР;

- за порушення пункту 226.6 статті 226 ПК України, абзацу третього частини четвертої статті 11 Закону № 481/95-ВР на підставі частини другої статті 17 Закону № 481/95-ВР.

Відповідно до листа ГУ ДПС у Запорізькій області від 24.11.2023 станом на 23.11.2023 оскаржувані податкові повідомлення-рішення згідно з АС «Податковий блок» платнику податків не вручено (а.с.41).

Позивач, вважаючи незаконними винесені ГУ ДПС у Львівській області податкові повідомлення-рішення від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09 та № 3758/13-01-09-01, звернувся до суду з цим позовом.

V. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються положеннями Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту, що відносяться до повноважень митних органів), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Повноваження і функції контролюючих органів визначаються цим Кодексом, Митним кодексом України та законами України (пункт 41.5 статті 41 ПК України).

Згідно з підпунктом 19-1.1.16 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.

Приписами підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів відповідно до підпункту 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК України.

Приписами підпункту 62.1.3 пункту 62.2 статті 62 ПК України встановлено, що податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Умови, порядок допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичних перевірок, строки проведення перевірок та оформлення їх результатів визначені статтями 75, 80, 81 ПК України.

За змістом абзацу першого пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) (пункт 80.1 статті 80 ПК України).

За положеннями підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, у разі отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, нафтопродуктів, палива моторного альтернативного, скрапленого газу.

У позові не наведено аргументів щодо незгоди з порядком призначення та/або проведення фактичної перевірки, отже такі обставини не є спірними та не досліджуються судом.

Досліджуючи питання правомірності прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення форми «С» від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09, суд керується наступним.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон №265/95-ВР).

За визначеннями, наведеними у статті 2 Закону №265/95-ВР:

реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахунковий документ - розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 11 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані::

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Таким чином, суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції.

Пунктом 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невідповідності на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Згідно з пунктом 11 розділу II «Прикінцеві положення» Закону № 265/95-ВР, тимчасово, до 1 січня 2021 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах: 10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Таким чином, проведення розрахункової операції через РРО без видачі розрахункового документа встановленої форми та змісту тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання фінансової санкції, передбаченої пунктом 1 частини 17 Закону №265/95-ВР.

Форму та зміст розрахункового документа визначено Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, (далі - Положення № 13), згідно з пунктом 1 розділу ІІ якого фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ/електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.

За змістом пункту 2 розділу II Положення № 13 обов`язковими реквізитами фіскального касового чеку на товари (послуги), крім іншого, є: для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення.

Установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. (пункт 3 розділу І Положення № 13).

Відповідно до пункту 4 розділу II Положення № 13, рядки 11-18 фіскального чека заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій.

За обставинами справи вказані у пункті 2 розділу II Положення № 13 реквізити, що є рядками 11-18 фіскального чеку, на фіскальних чеках, які друкував позивач, були відсутні.

На переконання суду, формальна відсутність рядків 11-18 на фіскальному чеку не змінює встановленого факту придбання товару покупцем у визначеного продавця, а згаданий чек підтверджує виконання розрахункової операції та містить реквізити, які достатньо повно ідентифікують господарську операцію.

У контексті зазначеного уваги також потребує роз`яснення Державної податкової служби України від 26.09.2023, з яких вбачається, що відповідно до пункту 4 розділу ІІ Положення №13 рядки 11-18 фіскального заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків лише з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) та платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій, незалежно від його виду (РРО чи ПРРО) або сфери призначення.

Контролюючим органом застосовано до позивача штраф на підставі пунктів 1, 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за зазначені вище порушення, чим порушено вимоги пунктів 1, 2 та 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР.

У свою чергу, на думку позивача, оскільки розрахункові документи, щодо яких встановлені відповідні порушення, роздруковані РРО, версія внутрішнього програмного забезпечення якого включена до Державного реєстру електронних контрольно-касових апаратів та комп`ютерних систем, до дня набрання чинності наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 року № 13 (яким затверджено Положення №13), то до таких розрахункових документів не застосовуються вимоги до їх форми та з місту в частині відображення акцизного податку. У зв`язку з чим, позивач вважає, що відповідні фінансові санкції застосовані до нього безпідставно.

Так, судом встановлено, що за місцем проведення фактичної перевірки, за адресою м.Львів, вул.Стрийська, 78 позивачем використовується реєстратор розрахункових операції DATECS FP-3530Т (заводський номер СП802300158), версія внутрішнього програмного забезпечення 5.00, що підтверджується довідкою про опломбування реєстратора від 18.05.2021 №№ 1, 2, реєстраційним посвідченням № , актом введення в експлуатацію реєстратора розрахункових операцій № 1415 (а.с.105-109).

Відповідно до статті 12 Закону №265/95-ВР на території України у сферах, визначених цим Законом, дозволяється реалізовувати та застосовувати лише ті реєстратори розрахункових операцій вітчизняного та іноземного виробництва, які включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, конструкція і програмне забезпечення яких відповідають конструкторсько-технологічній та програмній документації виробника.

Реєстратор розрахункових операцій, що створює контрольну стрічку в електронній формі, повинен забезпечувати згідно з технологією, розробленою Національним банком України та погодженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, або із застосуванням кваліфікованого електронного підпису та/або печатки, кваліфікованої електронної позначки часу з дотриманням вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги", та/або інших дозволених згідно із законодавством засобів, контроль відсутності спотворення або знищення даних про проведені розрахункові операції, копій розрахункових документів, які на ній містяться, можливість ідентифікації зазначеного реєстратора на такій стрічці.

Не підлягають виключенню з Державного реєстру моделі реєстраторів розрахункових операцій, що раніше пройшли первинну реєстрацію та використовуються суб`єктом господарювання, до закінчення строку їх служби (строку, протягом якого виробник (постачальник) гарантує працездатність таких реєстраторів, у тому числі комплектувальних виробів та їх складових частин, збереження інформації у фіскальній пам`яті, за умови дотримання користувачем вимог експлуатаційних документів). Строк між первинною реєстрацією реєстраторів розрахункових операцій та датою їх виключення з Державного реєстру не може становити менше семи років. У разі зміни законодавчих вимог до використання реєстратора розрахункових операцій виробник (постачальник) зобов`язаний, за наявності технічних можливостей, здійснити доопрацювання реєстратора розрахункових операцій.

Відповідно до пункту 5 наказу Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, яким затверджено Положення №13, передбачено, що вимоги до форми і змісту фіскальних касових чеків у частині відображення інших податків, крім податку на додану вартість, не поширюються на розрахункові документи, що друкуються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру електронних контрольно-касових апаратів та комп`ютерних систем, до дня набрання чинності цим наказом.

Наказ Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 набрав чинності з 11.03.2016.

До дня набрання чинності наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 року №13 Державний реєстр реєстраторів розрахункових операцій був чинним в редакції відповідно до наказу Державної фіскальної служби України від 29.10.2015 № 829, до якого включено реєстратор DATECS FP 3530Т версія 5.00, пункт 34 (а.с.127).

Таким чином, на момент перевірки позивач використовував РРО, який не був з`єднаний (проінтегрований) з електронними платіжними засобами, а відповідно такий РРО технічно не міг друкувати рядки 11-18 фіскального чека.

Суд бере до уваги правову позицію Верховного Суду, викладеного у постанові від 03.11.2023 у справі №640/23582/21, щодо застосування норм пункту 4 розділу ІІ Положення №13. Зокрема, Верховний Суд вказав, що суб`єкт господарювання при здійснені розрахункової операції в розрахунковому документі зазначає рядки 10-17, зазначені в пунктах 2, 4, 5 розділу ІІ Положення №13 (нумерація рядків фіскального чеку в редакції до липня 20221 року) лише у разі застосування під час проведення розрахунків електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій. У разі, якщо платіжний термінал не з`єднаний з РРО, господарюючий суб`єкт не зобов`язаний вказувати ці реквізити в розрахунковому документі. В такому випадку немає підстав розцінювати не відповідність (не роздрукування, не видача) розрахункового документу встановленим вимогам, як порушення п.п.1,2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР. Діючим законодавством не встановлено обов`язку використовувати лише платіжні термінали, з`єднанні або поєднанні з РРО/ПРРО. Незаповнення у фіскальному чеку рядків 10 - 17 не змінює встановленого факту придбання товару покупцем у визначеного продавця, а згаданий чек підтверджує виконання розрахункової операції.

Разом з тим, суд зазначає, що санкція пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР передбачає відповідальність саме за не роздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, а не за роздрукування розрахункового документа, на якому відсутні певні реквізити.

Суд ураховує, що Верховним Судом у постанові від 16.09.2014 у справі № К/9991/58337/11 сформовано правову позицію, що стосується надання правової оцінки обставинам, пов`язаним з недоліками щодо реквізитів розрахункових документів, яка є сталою і застосовується судами у подібних спорах відповідно до приписів частини п`ятої 5 статті 242 КАС України.

За висновками Верховного Суду у справі № К/9991/58337/11 законодавець не прирівнює недолік реквізиту розрахункового документу до відсутності роздрукованого документу як такого. Як зазначено Верховним Судом: «...якщо некоректне зазначення реквізитів у розрахунковому документі не вплинуло на ідентифікацію особи, яка здійснювала розрахунки та на зміст розрахункових операцій, відсутні правові підстави для застосування до такого платника податків, який його оформив, штрафних санкцій на підставі податкового повідомлення-рішення».

З урахуванням правових висновків Верховного Суду, встановлених під час судового розгляду обставин та досліджених доказів, суд вважає необґрунтованим висновок відповідача про порушення позивачем норм Закону №265/95-ВР, оскільки вимоги до форми і змісту фіскальних касових чеків у частині відображення акцизного податку, коду товарної підкатегорії згідно УКТЕД не поширюються на розрахункові документи, що друкуються такими реєстраторами розрахункових операцій, у зв`язку з чим оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09 підлягає скасуванню.

Досліджуючи питання правомірності прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01, суд керується наступним.

За змістом пункту 226.1 статті 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Згідно з підпунктом 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Відповідно до підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 ПК України марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Пунктом 226.2 статті 226 ПК передбачено, що наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

Маркуванню підлягають усі (крім зазначених у пункті 226.10 цієї статті) алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється (пункт 226.6 статті 226 ПК України).

Відповідно до пункту 226.9 статті 226 ПК вважаються такими, що немарковані:

- алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку;

- алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції;

- вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари;

- алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

- сигарети, цигарки та сигарили, що вироблені після 1 січня 2021 року, в яких кількість одиниць у пачці (упаковці) не відповідає кількості одиниць, зазначеній на марках акцизного податку;

- рідини, що використовуються в електронних сигаретах, вироблених до 1 січня 2021 року.

Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1251 (далі - Положення № 1251).

Відповідно до пункту 20 цього Положення маркування алкогольних напоїв вітчизняного виробництва, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.

Для алкогольних напоїв імпортного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої, тютюнові вироби, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідини, що використовуються в електронних сигаретах, у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, а також алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження:

- пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення;

- наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція);

- пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів;

- відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.

Згідно з абзацом дев`ятнадцятим частини другої статті 17 Закону України від 19.12.1995 № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі Закон № 481/95-ВР, у редакції на момент виникнення спірних правовідносин) до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Механізм застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» визначає Порядок застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2003 № 790 (далі - Порядок № 790).

Відповідно до пункту 5 Порядку 790, підставою для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є, зокрема, акт перевірки додержання суб`єктом господарювання встановлених законодавством вимог, обов`язкових для виконання під час здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, складений органом, що видав ліцензію, у якому зазначається зміст порушення і конкретні порушені норми законодавства.

Отже, склад правопорушення, за яке статтею 17 Закону № 481/95-ВР передбачена відповідальність, утворює факт зберігання, транспортування чи реалізації алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, який підтверджений актом перевірки додержання суб`єктом господарювання встановлених законодавством вимог, обов`язкових для виконання під час здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, складений органом, що видав ліцензію, у якому зазначається зміст порушення і конкретні порушені норми законодавства.

Як встановлено з акта перевірки від 28.04.2022 №2784/13-01-09-01/41997375, у ході її проведення встановлено факт зберігання з метою подальшої реалізації алкогольних напоїв, які марковані марками акцизного податку з ознаками підробки, оскільки такі відповідно до бази АС «Акцизні марки» не видавались виробникам алкогольних напоїв.

На підтвердження зазначеному відповідачем надано листування відділу контролю за виробництвом та обігом спирту, спиртовмісної продукції, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та сектору контролю з обігом акцизного податку ГУ ДПС у Львівській області. Так на запит про надання інформації від 26.04.2022 № 62/13-01-09-01-10 до сектору контролю з обігом акцизного податку щодо виробника алкогольних напоїв (за додатком 1 до акта), якому були видані марки акцизного податку, листом від 28.04.2022 № 13-01-09-06-07 повідомлено, що марки акцизного податку перелічених серій та номерів (збігається з додатком 1 до акта) згідно даних АС «Акцизні марки» не надходили та не видавалися ГУ ДПС у Сумській області.

У свою чергу, пунктом 113.3 статті 113 ПК передбачено, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються у порядку та у розмірах, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Застосування за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), не передбачених цим Кодексом та іншими законами України, не дозволяється.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, можна дійти висновку про те, що хоча маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку і здійснюється виробниками цієї продукції, втім порушенням норм Закону № 481/95-ВР щодо правил торгівлі такими напоями є саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку; немаркованими ж вважаються алкогольні напої, марковані марками акцизного податку, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постанові від 10.06.2020 по справі № 808/4108/16.

У цій справі суд касаційної інстанції визнав необґрунтованою позицію судів попередніх інстанцій про те, що оскільки позивач не був виробником алкогольних напоїв, а придбав готову продукцію разом з акцизними марками, які згідно АС «Акцизні марки» не видавались виробнику, що не могло бути відомо позивачу, оскільки товариство не має доступу до бази даних АС «Акцизні марки», то наявність на пляшках придбаної алкогольної продукції марок акцизного податку, що були легально вироблені на державному підприємстві, але не видавались жодному виробнику, не може ставитись в провину покупцю пляшок алкогольних напоїв разом з акцизними марками.

Суд зауважує, що хоча позивач і не погоджується з наданими відповідачем доказами (фотознімками) на підтвердження факту зберігання у магазині ТОВ «ВАЙН-ФУД» алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, але й не наводить жодних аргументів та не надає жодних додаткових доказів на спростування встановлених податковим органом обставин та доводів відповідача.

Таким чином, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позивачем вимог щодо оскарження податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 17.05.2022 № 3758/13-01-09-01 та відповідно про відсутність підстав для його скасування.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

VI. Висновки суду.

Частинами першою, другою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Надавши оцінку усім доказам в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

VII. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Платіжними інструкціями від 29.11.2023 № 0.0..1 та від 15.12.2023 № 0.0..1 підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 26 840,00 грн (а.с.4, 37а). За таких обставин, враховуючи вимоги статті 139 КАС України, судові витрати на оплату судового збору у розмірі 26602,34 грн підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 17.05.2022 № 3753/13-01-07-09, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» застосовані штрафні санкції у розмірі 1902851,50 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 26602,34 грн (двадцять шість тисяч шістсот дві гривні 34 копійки).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-ФУД», місцезнаходження: вул.Героїв Крут, буд.113, м.Оріхів, Запорізька область, 70500; .

Відповідач - Головне управління ДПС у Львівській області; місцезнаходження: вул.Стрийська, буд.35, м.Львів, 79003; .

Рішення у повному обсязі складено та підписано 08.04.2024.

Суддя К.В.Мінаєва