Справа № 500/1522/24
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/1522/24

08 квітня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі судді Мандзій О.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області, в якому просить: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Тернопільській області №2-1918 від 29.12.2022 та №0-1918 від 06.03.2023.

Одночасно в позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку на звернення до суду з даним позовом, оскільки він пропущений з поважних причин.

В обгрунтування поважності причин пропуску зазначено, що позивач вказаних вище податкових повідомлень-рішень не отримував, а дізнався про них із справи №500/6986/23, що розглядалася Тернопільським окружним адміністративним судом за позовом відповідача до позивача про стягнення податкового боргу, рішення в якій було прийнято 09.02.2024, а копії податкових повідомлень-рішень отримав лише 05.03.2024 на електронну пошту у відповідь на запит адвоката.

З приводу неотримання листів, в яких ймовірно могли бути податкові повідомлення-рішення, позивач повідомив, що з квітня 2022 року та до середини 2023 року дуже часто відвідував з матір`ю, яка втратила зір, лікарів у м.Тернополі та часто перебував за її адресою, здійснюючи догляд. Також позивач в той період перебував у пригніченому стані через здоровя матері, тому не приділяв часу поштовій кореспонденції та й не очікував будь-яких повідомлень з податкового органу, так як в попередні роки його нерухомість телятник, що розташований за адресою АДРЕСА_1 не був об`єктом оподаткування.

Ухвалою суду від 25.03.2024 визнано поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлено його. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

На адресу суді надійшло клопотання Головного управління ДПС у Тернопільській області про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що позовні вимоги, враховуючи дату звернення до суду, виходять за межі шестимісячного строку звернення до суду.

На противагу зазначеним твердженням позивача відповідач зауважує, що відповідно до інформації, наявної в ІАС "Податковий блок" ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 05.12.2015 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Контролюючий орган, згідно із наявною інформацією у своїх базах даних та керуючись нормами податкового законодавства оскаржувані податкові повідомлення-рішення надсилав за вказаною вище адресою. Для податкового повідомлення-рішення №2-1918 від 29.12.2022 днем, коли у розумінні податкового законодавства, позивачу було вручено зазначене податкове повідомлення-рішення є 20.01.2023; для податкового повідомлення-рішення №0-1918 від 06.03.2023 днем, коли позивачу було вручено зазначене податкове повідомлення-рішення є 23.06.2023.

Також Тернопільський окружний адміністративний суд у вищезгаданій позивачем справі №500/6986/23 зазначив, що суддею сформовано запит та отримано відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру, згідно з якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Копію ухвали про відкриття провадження у справі від 01.11.2023 направлено на вищевказану адресу відповідача рекомендованим листом з повідомленням про вручення, проте поштове відправлення повернуте на адресу суду із відміткою відділення поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою". Разом з тим, в межах судової справи №500/6986/23 ОСОБА_1 все ж таки надав відзив на позовну заяву про стягнення податкового боргу, де зазначив: "На мою адресу 01.11.2023 надійшла позовна заява, у якій Головну управління ДПС у Тернопільській області вимагає сплати податку на нерухоме майно (нежитлове), яке належить мені на праві власності... ". У цьому відзиві, до речі, ОСОБА_1 жодного разу не згадується, що він не отримав податкові повідомлення-рішення, згідно яких в подальшому контролюючим органом була сформована податкова вимога, і відповідно до якої Головне управління ДПС у Тернопільській області звернулось до суду щодо стягнення податкового боргу з платника податків. Більше того, в позовній заяві у справі №500/1522/24 ОСОБА_1 теж вказує свою адресу: АДРЕСА_4 . Таким чином, оскаржувані позивачем податкові повідомлення-рішення надсилались за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків та є належним чином врученими. Податковий орган повністю виконав усі вимоги діючого законодавства щодо прийняття/надсилання/вручення платнику таких податкових повідомлень-рішень.

Як передбачено ч.13 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частиною 6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У відповідності до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Аналізуючи викладені вище норми, суд дійшов до висновку про те, що, КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах та передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі ПК України).

Пунктом 56.18 ст.56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статті 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Відповідно до ст.102 ПК України строк давності становить 1095 днів.

Частиною 5 ст.242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступає від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі №803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається ч.2 ст.122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, позивач просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Тернопільській області №2-1918 від 29.12.2022 та №0-1918 від 06.03.2023

Натомість даний позов пред`явлено до суду 18.03.2023, що свідчить про недотримання ним встановленого ч.2 ст.122 КАС України шестимісячного строку на звернення до адміністративного суду.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Отже, вирішуючи питання про залишення позову в цій справі без розгляду, суди мають установити день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, та відповідно визначити чи дотримано контролюючим органом порядок направлення спірних актів індивідуальної дії на адресу платника податку.

Судом встановлено, що спірні податкові повідомлення-рішення №2-1918 від 29.12.2022 та №0-1918 від 06.03.2023 надісланні відповідачем за місцем проживання позивача, однак 20.01.2023 та 23.06.2023 відповідно повернуті відділенням поштового зв`язку до контролюючого органу із зазначенням причини невручення "адресат відсутній за вказаною адресою".

У відповідності до п.58.1 статті 58 ПК України (у редакції на час винесення спірних податкових повідомлень-рішень) контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт.

Згідно з п.70.7 ст.70 ПК України фізичні особи - платники податків зобов`язані подавати контролюючим органам відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають відмітку у паспорті), протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви за формою та у порядку, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За приписами п.58.3 ст.58 ПК України визначено, що податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з п.42.2 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п.42.5 ст. 42 ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

З положення наведених норм чинного законодавства вбачається, що надіслане контролюючим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу платника податків, яка відповідає даним Державного реєстру та облікової картки платника, вважається врученим також у разі неможливості вручення адресату такого відправлення після проставлення поштовим органом відповідної відмітки з датою та причиною невручення.

Враховуючи викладені вище обставини, аналізуючи норми чинного законодавства та використовуючи логічно-змістовне тлумачення п.56.18 ст.56, п.58.3 ст.58 ПК України, суд приходить до висновку, що контролюючий орган, не маючи інших правових механізмів для отримання персональних даних про платника податків, вправі розраховувати на актуальність (відповідність) даних облікової картки та, відповідно, у випадку недотримання платником податків приписів закону та невиконання обов`язку інформувати податковий орган про зміну своїх персональних даних, має нести ризик настання негативних наслідків такої поведінки.

Такий висновок неодноразово висловлений Верховним Судом у своїх рішеннях, в тому числі, у постанові від 09.01.2024 у справі №140/515/23.

Водночас із долучених ОСОБА_1 медичних документів своєї матері жодним чином не випливає, що саме він здійснював догляд за нею, і що в періоди, коли йому направлялись податкові повідомлення-рішення №2-1918 від 29.12.2022 та №0-1918 від 06.03.2023, від був відсутній за своєю адресою та не міг отримати вказані податкові повідомлення-рішення.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч.14 ст.171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

За наведених обставин, суд не вбачає підстави пропущення строку звернення з позовом до суду поважними та приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з обґрунтуванням та доказами поважності інших причин його пропуску.

Керуючись ст.122, 171, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень з залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали шляхом подання необхідних документів на адресу суду м.Тернопіль, вул.Кн.Острозького, 20.

У випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мандзій О.П.