Справа № 460/657/24
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог
08 квітня 2024 року м. РівнеСправа №460/657/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дорошенко Н.О., розглянувши в порядку письмового провадження окреме процесуальне питання у адміністративній справі за позовом:
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, податкової вимоги та рішення,
Ухвалою від 05.02.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання.
Ухвалою від 20.03.2024 позовну заяву залишено без руху. Позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення такого строку, та належних доказів в обґрунтування поважності причин його пропуску.
В період з 25.03.2024 до 29.03.2024 та 05.04.2024 головуючий суддя проходила підготовку суддів для підтримання кваліфікації, у зв`язку з чим заяву про поновлення строку звернення до суду розглянуто судом 08.04.2024.
Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).
Крім того, вказує на наявність таких поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, як: введення на всій території України воєнного стану; припинення позивачем підприємницької діяльності з 01.01.2022; статус позивача як пенсіонера, яка отримує пенсію по інвалідності; проживання позивача не за зареєстрованим місцем проживання для догляду за матір`ю.
Оцінивши доводи та аргументи, наведені позивачем на обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання їх поважними, враховуючи таке.
Верховний Суд у складі судової палати в постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 виклав новий підхід у тлумаченні пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України як норм, які не визначають процесуального строку звернення до суду в податкових правовідносинах, що мало бути враховано у подальшому правозастосуванні при вирішенні аналогічних питань. Цей висновок фактично мав універсальний характер.
Відповідно до висновків Верховного Суду Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).
Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.
З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі №803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.
Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
Разом з тим, позов з позовними вимогами щодо оскарження таких податкових повідомлень-рішень пред`явлено 18.01.2024, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.
Тому наведені позивачем аргументи в частині необхідності судового розгляду стосовно всіх прийнятих за наслідками документальної перевірки рішень контролюючого органу, суд відхиляє як такі, що не впливають на обсяг доказів, що підлягають дослідженню в цій справі, при перевірці висновків акту перевірки про встановлені порушення. Суд вважає, що такі доводи вказують лише на доцільність оскарження з точки зору платника податків тих податкових повідомлень-рішень, з позовом щодо оскарження яких позивач у встановлений строк не зверталася. Однак, такі аргументи жодним чином не дають суду підстав для висновку про поважність причин пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.
Покликання представника позивача на введення на території України воєнного стану, як на підставу поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, були проаналізовані та відхилені судом з підстав, викладених в ухвалі від 20.03.2024 про залишення даної позовної заяви без руху.
Також суд критично оцінює доводи представника позивача про припинення позивачем підприємницької діяльності з 01.01.2022; про статус позивача як пенсіонера, яка отримує пенсію по інвалідності; про проживання позивача не за зареєстрованим місцем проживання для догляду за матір`ю; про звернення за правовим захистом лише 19.12.2023, та зазначає, що наведені аргументи жодним чином не підтверджують існування об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали позивачу вчасно звернутися до адміністративного суду з позовом щодо оскарження податкових повідомлень-рішень. Доказів протилежного матеріали судової справи не містять.
Слід зазначити також про те, що питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі №9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено та доказами не підтверджено.
Згідно зі статтею 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч. 1).
Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3).
Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4).
За змістом ч. 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Керуючись статтями 122, 123, 171, 240, 241, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Призначити у справі підготовче засідання на 22 квітня 2024 року о 15:00 год. в залі судових засідань Рівненського окружного адміністративного суду (м. Рівне, вул. 16 Липня 87).
Копію ухвали, повістку-виклик направити учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала в частині залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу складено 08 квітня 2024 року.

Суддя Н.О. Дорошенко