Справа № 520/2956/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

08 квітня 2024 р. Справа №520/2956/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н, 64201, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання дій та рішень протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Балцем" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому з урахуванням заяви про зміну предмета позову просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення керівника ГУ ДПС у Харківській області №5/20-40-13-02 від 16.01.2023 та визнати незаконними дії щодо складання акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023;

- скасувати податкову заставу, зареєстровану в Державному реєстрі обтяжень за №30284429 та зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області звільнити з податкової застави майно ПрАТ «БАЛЦЕМ» та внести відомості щодо припинення такої застави.

В обґрунтування позову позивач вказав, що про наявність податкової застави стало відомо від колишнього працівника, в домоволодінні якої 18.01.2024 органом досудового розслідування було проведено обшук в рамках кримінального провадження №0000925 від 05.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч .1 ст. 338 КК України. Зі слів колишнього бухгалтера стало відомо, що обшук проводився з метою відшукання та вилучення предметів та документів, що мають доказове значення для проведення досудового розслідування, серед якого наявне майно та документи, що

належать ПРАТ «БАЛЦЕМ», що можуть підтверджувати реалізацію майна підприємства, на яке накладено податкову заставу. У зв`язку із тим, що ПРАТ «БАЛЦЕМ» не було відомо про наявність податкової застави, позивач направив 22.01.2024 до податкового органу запит №01/01-24, в якому просив надати документи стосовно податкової застави, зокрема податкову вимогу, рішення керівника контролюючого органу щодо податкової застави, акт опису майна у податкову заставу. Станом на дату подання даної заяви до суду позивачем не було отримано жодної відповіді. 29.01.2024 був направлений повторний адвокатський запит. Від контролюючого органу 05.02.2024 надійшов лист №5317/6/20-40-13-06-15, в якому податковий орган повідомив, що у зв`язку з наявністю податкового боргу 19.01.2022 було сформовано та направлено на адресу ПРАТ «БАЛЦЕМ» (п. н.00293060) податкову вимогу від 19.01.2022 № 0-2001. Дана вимога вручена представнику боржника відділенням поштового зв`язку 28.01.2022. Відповідно до статті 89 ПКУ 16.01.2023 винесено рішення про опис майна у податкову заставу № 5/20-40-13-02-17.На податкову адресу ПРАТ «Балцем» направлений лист від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 щодо виділення майна у податкову заставу. На даний час відповідь не надходила. За рішенням керівника про опис майна у податкову заставу 25.01.2023 складено Акт опису майна № 1/20-40-13-02. У ПРАТ «БАЛЦЕМ» відсутня інформація щодо витребування податковим органом документів, рішення про опис майна, складання акту опису майна, звернення податкового органу до суду, з метою зупинення видаткових операцій підприємства боржника, та взагалі наявності податкової вимоги. У зв`язку із ненаданням податковим органом документів ані на запит від 22.01.2024, ані на запит від 29.01.2024, втретє - 06.02.2024 був направлений адвокатський запит, однак відповіді на нього також не отримано. Інформація стосовно того чи здійснювався податковим органом виїзд на підприємство для встановлення майна, яке може бути внесено до акту про опис майна у податкову заставу, у позивача також відсутня.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

У відзиві відповідач вказав, що відповідно до статті 89 ПК України 16.01.2023 винесено рішення про опис майна у податкову заставу № 5/20-40-13-02-17. На податкову адресу ПРАТ «БАЛЦЕМ» направлений лист від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 щодо виділення майна у податкову заставу. За рішенням керівника про опис майна у податкову заставу 25.01.2023 складено Акт опису майна у податкову заставу № 1/20-40-13-02. Податкова застава зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна від 25.01.2023 №30284429. Таким чином, необхідною передумовою та визначальною підставою для надсилання платнику податків податкової вимоги про сплату податкового боргу та прийняття рішення про опис майна у податкову заставу є наявність у такого платника податків податкового боргу. Положеннями ПКУ не передбачено строк, протягом якого податковий керуючий повинен здійснити опис майна у податкову заставу та винести/вручити відповідне рішення керівника. Податковий борг ПРАТ «БАЛЦЕМ» з моменту виставлення податкової вимоги до теперішнього часу не переривався.

Відповідач зазначив, що податкова вимога №0-2001 від 19.01.2022 направлялася платнику податків Укрпоштою, отримана ПРАТ «БАЛЦЕМ» 28.01.2022, що підтверджує скріншот сторінки ITC «Податковий блок». ГУ ДПС листом від 22.02.2024 №9554/6/20-40-13-06-06 надіслано на адресу ПРАТ «БАЛЦЕМ» дублікат податкової вимоги від 19.01.2022 № 0-2001.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Проте жодного рішення/вимоги контролюючого органу стосовно податкової застави ПРАТ «БАЛЦЕМ» не отримувало.

Твердження відповідача на те, що начебто податкова вимога від 19.01.2022 направлялася позивачу Укрпоштою, є суперечливими, оскільки у якості доказу відповідач надає скріншот з ІТС Податковий блок, при цьому доказу направлення податкової вимоги Укрпоштою - відсутні. Позивач також жодного рішення про опис майна у податкову заставу також не отримував. Щодо доказів направлення дублікату податкової вимоги, позивач вказав, що відповідач надає рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з огляду якого вбачається, що причиною невручення зазначено «організація ще не почала працювати у м. Балаклія». Наданий відповідачем доказ направлення лише підтверджує факт того, що позивач жодних відомостей стосовно наявності податкової вимоги, накладання податкової застави не отримував.

Також позивач наголошує, що податковим органом взагалі не було установлено, яке майно перебуває на балансі підприємства та яка його вартість. Вказання посадовою особою відповідача у акті опису майна все майно платника, на думку позивача, свідчить про невчинення жодних дій податкового органу щодо з`ясування, яке майно перебуває на балансі платника та чи відповідає таке майно сумі боргу.

У ПРАТ «БАЛЦЕМ» відсутня інформація щодо: витребування податковим органом документів, рішення про опис майна, складання акту опису майна, звернення податкового органу до суду з метою зупинення видаткових операцій підприємства боржника, та взагалі наявності податкової вимоги. Інформація стосовно того чи здійснювався податковим органом виїзд на підприємство для встановлення майна яке може бути внесено до акту про опис майна у податкову заставу також відсутня. Жодного запиту податкового органу про встановлення того, яке майно перебуває на балансі підприємства задля внесення такого майна в акт опис майна, підприємство позивача також не отримувало.

Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши доводи позову, відзиву проти нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає таке.

Приватне акціонерне товариство "Балцем" як платник податків перебуває на податковому обліку в Головному управлінні Державної податкової служби в Харківській області.

До суду надано довідку щодо стану заборгованості перед бюджетом про те, що станом 19.01.2022 згідно даних інформаційно - телекомунікаційних систем «Податковий блок» (по Балаклійському району) за ПРАТ «БАЛЦЕМ» обліковувався податковий борг на загальну сум 1 048 245,74 гривень, що стало підставою формування та направлення податкової вимоги №0-2001 від 19.01.2022.

Листом Головного управління ДПС у Харківській області від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 на адресу позивача запитано надання переліку ліквідного майна для включення його до акту опису майна у податкову заставу.

За рішенням керівника про опис майна у податкову заставу 25.01.2023 складено Акт опису майна у податкову заставу № 1/20-40-13-02, відповідно до якого до акту включено все майно платника податків.

Як вказав відповідача, податкова застава зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна від 25.01.2023 №30284429.

Вважаючи протиправним рішення керівника ГУ ДПС у Харківській області №5/20-40-13-02 від 16.01.2023 та дії відповідача щодо складання акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їхні права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їхніх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Стаття 88 (п.88.1) ПК України передбачає, що з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення (п.88.2).

Відповідно до п.89.1 ст.89 ПК України право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

Відповідно до п.89.2 ст.89 ПК України з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому. У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно. У разі якщо балансова вартість такого майна не визначена, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". У разі збільшення суми податкового боргу складається акт опису до суми, відповідної сумі податкового боргу платника податків, у порядку, передбаченому цією статтею.

Право податкової застави не поширюється на майно, визначене підпунктом 87.3.7 пункту 87.3 статті 87 цього Кодексу, на іпотечні активи, що належать емітенту та є забезпеченням відповідного випуску іпотечних сертифікатів з фіксованою дохідністю, на грошові доходи від цих іпотечних активів до повного виконання емітентом зобов`язань за цим випуском іпотечних сертифікатів з фіксованою дохідністю, а також на склад іпотечного покриття та грошові доходи від нього до повного виконання емітентом зобов`язань за відповідним випуском звичайних іпотечних облігацій.

Право податкової застави не застосовується, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п.89.3 ст.89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Згідно з приписами п.89.4 ст.89 ПК України у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.

Згідно з п89.8 ст.89 ПК України контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.

Більш детально механізм застосування податкової застави податковими органами визначає Порядок застосування податкової застави податковими органами, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 № 586 (далі - Порядок №586, у редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

Вказаним Порядком №586 затверджені форми Рішення про опис майна у податкову заставу, Акту опису майна, Журналу реєстрації актів опису майна у податкову заставу, Акту відмови платника податків від опису майна у податкову заставу, тощо.

У межах спірних правовідносин суд не надає правову оцінку підставам виникнення у платника податку податкового боргу, оскільки такі факти може встановлювати суд під час розгляду справи про стягнення податкового боргу.

Водночас, суттєвим для вирішення цього спору є інформування контролюючим органом позивача про виникнення у нього податкового боргу та направлення податкової вимоги, адже відповідно до п.12 розділу І Порядку №586 повідомлення про виникнення у платника податків, що має податковий борг, права податкової застави міститься у податковій вимозі, яка надсилається відповідно до вимог статті 59 глави 4 розділу II Кодексу.

Відповідно до п. 42.1 ст.42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Пункт 42.2 ст.42 ПК України передбачає, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно з п.42.4 ст.42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.

При цьому п.42.5 ст.42 ПК України визначає, що у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

Відповідач у відзиві зазначає про те, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією» Ізюмська міська територіальна громада входить до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією. У результаті тимчасової окупації міста Ізюм Харківської області російською федерацією з 05.03.2022 по 10.09.2022 пошкоджено приміщення адміністративної будівлі ГУ ДПС по вул. Покровська, 32 та знищено первинні документи. Факти пошкоджень та знищень викладені у заяві про злочин. За фактом скоєних злочинів з боку російської федерації порушено кримінальне провадження № 0000429 від 13.10.2022. В кабінетах, які розташовувались за адресою вул. Покровська, 32, м. Ізюм, зберігалися номенклатурні справи (документи) ГУ ДПС, в тому числі і справа боржника ПРАТ «БАЛЦЕМ», в якій зберігалась податкова вимога з доказами направлення. 03.11.2023 складено Акт про нестачу справ (документів) ГУ ДПС у Харківській області №320/24-40-01-04-20. ГУ ДПС листом від 22.02.2024 №9554/6/20-40-13-06-06 (тобто, після відкриття провадження у цій справі) надіслано на адресу ПРАТ «БАЛЦЕМ» дублікат податкової вимоги від 19.01.2022 № 0-2001.

На підтвердження надіслання позивачу податкової вимоги відповідачем надано скріншот з ІТС Податковий блок, де відображається дата вручення податкової вимоги - 28.01.2022.

Позивач зазначає, що у період з 19.01.2022 до 24.02.2022 податкової вимоги позивач не отримував, на підтвердження чого надав до суду скріншоти з ІТС Податковий блок за вказаний період.

Відтак, докази надіслання податкової вимоги у січні 2022 року рекомендованим листом з повідомленням про вручення у суду відсутні.

При цьому до 22.01.2024 листування з позивачем контролюючий орган мав здійснювати виключно у порядку п.42.5 ст.42 ПК України - рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручати рішення особисто чи представнику, адже заява про бажання отримувати документи через електронний кабінет подана позивачем 22.01.2024, про що свідчить квитанція JI499202.

Щодо обставин дотримання контролюючим органом процедури опису майна в податкову заставу, суд зазначає, що ПК України та п.п. 1-4 розділу ІІ Порядку №586 передбачено, що рішення про опис майна у податкову заставу надається платнику податків, що має податковий борг. Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису майна. Акти опису майна реєструються у журналі реєстрації актів опису майна у податкову заставу. Повноваження щодо опису майна платника податків, що має податковий борг, покладаються на податкового керуючого. Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому разі опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих. Понятими не можуть бути працівники податкових органів або правоохоронних та інших державних органів виконавчої влади, а також інші особи, участь яких як понятих обмежується Законом України «Про виконавче провадження». У разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису (окрім особливостей, передбачених розділом III цього Порядку), складається акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Як встановлено судом, рішенням в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області №5/20-40-13-02 від 16.01.2023 вирішено здійснити опис майна позивача в податкову заставу.

Додатком №1 до Порядку №586 визначено форму такого рішення із необхідними реквізитами. Утім, надана до суду копія спірного рішення містить підпис в.о. начальника, але не має відтиску печатки, що прямо передбачено вимогами Порядку №586.

Відсутність печатки на рішенні контролюючого органу неможливо віднести до недоліків, випадково допущених при його оформленні, оскільки це є обов`язковим реквізитом такого виду документу, прямо передбаченим чинним законодавством.

Доказів надіслання або надання такого рішення платнику податків матеріали справи також не містять.

Щодо процедури опису майна та складення відповідного акту, суд зазначає, що відповідачем надано до суду лист Головного управління ДПС у Харківській області від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 на адресу позивача, яким запитано перелік ліквідного майна для включення його до акту опису майна у податкову заставу.

До суду відповідачем надано докази надіслання такого запиту, поштове відправлення повернуто на адресу відправника з відміткою відділення поштового зв`язку «організація ще не почала працювати у м. Балаклія».

Позивач зазначив, що юридичною адресою ПрАТ "Балцем" є Харківська область, Балаклійський район, місто Балаклія, вулиця Цемзаводське Шосе, будинок 3. Загальновідомим фактом є те, що територія міста Балаклія з березня 2022 року до вересня 2022 року перебувала в окупації.

Наразі значна частина території підприємства є замінованою, а саме 531,3558 г, що підтверджує розпорядження Балаклійської міської військової адміністрації Ізюмського району

Харківської області №453 від 31.01.2024.

Внаслідок порушення законів та звичаїв війни російською федерацією, що полягали у здійсненні обстрілів із невстановленого виду озброєння та снарядами невстановленого калібру по території населених пунктів Балаклійського МТГ Ізюмського району Харківській області, що призвело до значних руйнувань, а тому на підставі ч. 3 ст. 5, ч .2 ст. 85 КПК України ПРАТ «БАЛЦЕМ» було залучено як потерпілого до кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002872 від 13.09.2022.

Прокурором Ізюмської окружної прокуратури Харківської області Богданом Буклеєм, прокурором Борівського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області Владислава Кравчука, у присутності представника підприємства ПрАТ «Балцем» Олега Максюти, 24.11.2022 був складений протокол огляду, яким зафіксований факт руйнації підприємства позивача, зокрема адміністративних будівель, цистерн, складських приміщень, конвеєрних систем, транспортних засобів, гаражів, ангарів.

З огляду на вищевказані обставини суд приходить до висновку про те, що лист від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 позивач не отримував, відповідно, запитуваних у листі документів не надавав.

При цьому, всупереч вимогам ПК України та Порядку №586, контролюючим органом складено акт опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023, який містить тільки підпис податкового керуючого та відмітку у графі "Найменування майна (з детальною характеристикою кожного предмета: вага, метраж, розмір, вид, колір, товарний знак, проба, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо)" - все майно платника податків.

Підписів платника податків/його законного чи уповноваженого представника та інших залучених осіб акт опису майна не містить, при чому законом чітко передбачено, що у випадку відмови платника податків від підписання акта опису майна опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих. Тобто, акт опису майна разом з податковим керуючим має підписати або керівник (представник), або не менш як двоє понятих.

Найменування майна (з детальною характеристикою кожного предмета: вага, метраж, розмір, вид, колір, товарний знак, проба, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо) акт опису майна також не містить.

Відомості акту опису майна, факти відсутності підписів керівника підприємства чи представника або понятих, незазначення конкретного переліку майна, як того вимагає форма акту, та ненадання платником податку документів на лист від 16.01.2023 № 1912/6/20-40-13-02-17 свідчить про те, що фактично опис майна податковим керуючим не здійснювався.

Доказів, що свідчать про протилежне, до суду не надано.

До суду також не надано доказів того, що майно платника податків є неподільним і його балансова вартість більша за суму податкового боргу.

Альтернативність дій податкового керуючого при проведенні опису майна у податкову заставу законодавцем передбачена з метою підтвердження дотримання контролюючим органом при вчиненні таких дій принципів обґрунтованості, добросовісності, розсудливості, рівності перед законом, пропорційності та з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, що передбачено ч.2 ст.2 КАС України.

Це деталізовано у положеннях ПК України та Порядку №586, зокрема - надіслання запиту про наявність ліквідного майна, допуску до опису майна, підпису акту у разі відмови його підписувати представником підприємства понятими, тощо.

Тобто, відповідачем у такому випадку мав би бути складений акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу із подальшим застосуванням процедури звернення до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків, заборони відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

При цьому відповідач таких дій не вчинив, відповідних доказів до суду не надав.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що відповідачем грубо порушено процедуру опису майна в податкову заставу, здійснено її формально, з численними недоліками щодо змісту та реквізитів складених документів, що зумовило порушення прав платника податків, у тому числі і щодо інформування платника податків про проведення процедури опису майна в податкову заставу, зокрема, і щодо надіслання акту опису майна (доказів чого до суду не надано), що унеможливлює висновок суду про обізнаність платника податків із такими діями контролюючого органу в цілому.

Складений акт опису майна за змістом не відповідає вимогам Порядку №586, оскільки не містить підписів осіб, що мають його підписати, а також детального опису майна, як то передбачає форма Акту, затверджена Порядком №586, при цьому опис майна у податкову заставу податковим керуючим здійснено на підставі рішення, що не містить печатки.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням допущених відповідачем порушень у межах спірних правовідносин щодо оформлення податкової застави суд вважає належним способом відновлення порушеного права позивача скасування рішення керівника ГУ ДПС у Харківській області №5/20-40-13-02 від 16.01.2023, визнання протиправними дій щодо складання акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023, скасування податкової застави, зареєстрованої в Державному реєстрі обтяжень за №30284429, а із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах належним способом захисту прав платника податків є зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області звільнити з податкової застави майно ПрАТ «БАЛЦЕМ» та внести відомості щодо припинення такої застави.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін, зокрема, щодо дії форс-мажорних обставин у зв`язку із введенням воєнного стану, перебування потужностей підприємства у зоні активних бойових дій та призупинення діяльності, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують та по суті на них не впливають.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н, 64201, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання дій та рішень протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Визнати протиправним та скасувати рішення керівника Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) №5/20-40-13-02 від 16.01.2023.

Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) щодо складання акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023.

Скасувати зареєстровану в Державному реєстрі обтяжень за №30284429 податкову заставу майна Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) на підставі акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057 ) звільнити з податкової застави майно Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) на підставі акту опису майна №1/20-40-13-02 від 25.01.2023 та внести відомості в Державний реєстр обтяжень щодо припинення такої застави.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Балцем" (вул. Цемзаводське шосе, буд.3,м. Балаклія, Харківська обл., Ізюмський р-н,64201, ) судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 08 квітня 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ