Справа № 320/16665/23
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №161 від 25.04.2023 в частині п.1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності «попередити про неповну службову відповідність» позивача;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №166 від 28.04.2023 в частині п.1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності «звільнити зі служби в поліції» позивача;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №88 о/с від 28.04.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції з 28.04.2023;

- поновити позивача на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 29.04.2023;

- стягнути на користь позивача середнє грошове забезпечення за період вимушеного прогулу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2023 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано п.1 наказу У НП в Київській області №161 від 25.04.2023 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Визнано протиправним та скасовано п.1 наказу ГУ НП в Київській області №166 від 28.04.2023 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ НП в Київській області №88 о/с від 28.04.2023 про звільнення зі служби в поліції інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 . Поновлено ОСОБА_1 на службі у поліції на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з 02.05.2023. Стягнуто з ГУ НП в Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 02.05.2023 по 24.10.2023 в розмірі 132146,08 грн, без урахування обов`язкових податків та зборів. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким адміністративний позов залишити без задоволення. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що в рамках проведеного службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , в порушення вимог ч.6 ст.2 Дисциплінарного статуту національної поліції України, перебуваючи у вищому спеціальному званні, неналежно контролював дії ОСОБА_2 , що призвело до порушення останнім службової дисципліни, та в рамках проведеного розслідування встановлено й інші факти грубого порушення позивачем службової дисципліни та законодавства України та на дії ОСОБА_1 і ОСОБА_2 неодноразово надходили скарги громадян, за результатами яких підтвердилась інформація в частині порушення службової дисципліни, що має наслідком значною мірою підрив авторитету Національної поліції України та зниження рівня довіри населення до поліції, що зокрема і слало підставою для прийняття оскаржуваних наказів та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що накладення дисциплінарних стягнень відбулось без достатньої вини позивача та за відсутності зібраних у законному порядку допустимих доказів, які б підтверджували факт тяжкого порушення позивачем службової дисципліни, а також зазначив, що за результатами здійснення службового розслідування відсутні підстави вважати, що позивачем допущено порушення в частині неповідомлення прізвища, спеціального звання та підстав для зупинки транспортного засобу ОСОБА_3 , при цьому позивач не мав жодного діючого дисциплінарного стягнення. Підставою для проведення службового розслідування за результатами якого позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби були не дії позивача, оскільки зупинку автомобіля ОСОБА_4 здійснював ОСОБА_2 . Таким чином, Комісією не було встановлено в ході проведення службового розслідування наявності складу дисциплінарного проступку з боку позивача, з приводу якого було призначено службове розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, введення в Україні воєнного стану враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач з 07.11.2015 проходив службу в ГУ НП в Київській області та наказом ГУ НП в Київській області від 10.02.2023 №29 о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено інспектором відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП (а.с.27 т.2).

17.03.2023 ОСОБА_3 звернувся до ГУ НП в Київській області зі скаргою на протиправні дії поліцейських, в якій вказав, що був зупинений працівником поліції (жетон №55383) без належних правових підстав, який наказав пред`явити документи, при цьому він не представився та не пояснив конкретну причину зупинки, початок розмови на бодікамеру поліцейський не записував, що в сукупності свідчить про наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, внаслідок чого просив провести службове розслідування (а.с.35-37 т.2).

На підставі вказаного звернення ОСОБА_3 наказом ГУ НП в Київській області від 29.03.2023 №448призначене службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Фастівського РУП ГУ НП в Київській області (а.с.32-33 т.2).

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 11.04.2023, затверджений начальником ГУ НП в Київській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_5 , в якому встановлено, зокрема, що лейтенант поліції ОСОБА_2 та капітан поліції ОСОБА_1 16.03.2023 заступили на добове чергування, зокрема здійснювали превентивні заходи по вул.Київська у с.Гатне Фастівського району Київської області, де позивачем було зупинено автомобіль марки Mazda 6 д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_3 , у якого ОСОБА_1 для встановлення особи вимагав надати документи. Надалі до транспортного засобу підійшов ОСОБА_2 , який мав портативний відеореєстратор (бодікамеру), однак останній не повідомив ОСОБА_3 про застосування превентивного заходу, а саме застосування бодікамери. З відеозапизу бодікамери встановлено, що ОСОБА_2 зупинив автомобіль Opel Astra Classic, підійшов водія та в порушення вимог ч.3 ст.18 та ч.3 ст.35 Закону України «Про Національну поліцію», не представився та не повідомив конкретну причину зупинки транспортного засобу, в той час, як ОСОБА_1 спілкувався з ОСОБА_3 . В подальшому ОСОБА_2 підійшов до позивача, при цьому ОСОБА_3 вимагав від позивача назвати конкретну причину зупинки, передбачену діючим нормативно-правовим актом, на що останній послався на вимоги постанов Кабінету міністрів України від 29.12.2021 №1455 та №1456, конкретної підстави зупинки не назвав та продовжував вимагати документи, що посвідчують особу. Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_3 пояснив, що поліцейський не представився та чітко не повідомив причину зупинки транспортного засобу, а щодо мети надання документів поліцейський почав посилатись на правовий режим воєнного стану. Опитані в ході розслідування начальник відділення поліції №2 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області майор поліції ОСОБА_6 пояснив, що перед заступанням на добове чергування особовому складу було проведено цільовий інструктаж, доведено орієнтування, оперативну обстановку, нормативно-правові акти, що підлягали застосуванню тощо. Зупинивши водія ОСОБА_3 працівники поліції відрекомендувались та пояснили причину зупинки, однак водієві не сподобались дії поліцейських, у зв`язку з чим він звернувся зі скаргою на спецлінію « 102». Опитаний начальник сектору реагування патрульної поліції ВП №2 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 надав аналогічні пояснення. Опитаний позивач пояснив, що при зупинці транспортного засобу Mazda 6 д.н.з. НОМЕР_1 його водію було роз`яснено причини зупинки і надано вимогу пред`явити документи, що посвідчують особу, однак ОСОБА_3 поводив себе зухвало та спочатку відмовився надавати документи, однак в подальшому пред`явив. Позивач зазначив, що в нього було достатньо підстав вважати, що у ОСОБА_3 могли бути речі, обіг яких заборонено, так як транспортний засіб зареєстровано в Донецькій області, де наразі ведуться активні бойові дії, крім того, схожі транспортні засоби знаходяться у розшуку в Київській області. Проаналізувавши матеріали службового розслідування комісія дійшла висновку, що інформація, викладена у зверненні ОСОБА_3 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Фастівського РУП ГУ НП в Київській області підтвердилась. З огляду на наявність в діях позивача порушень вимог п.1, 2 ч.1 та ч.3 ст.18, ч.2 ст.31, ч.3 ст.35 та ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 2, 5, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні при зверненні до громадянина свого прізвища, посади, спеціального звання, підстави та конкретної причини зупинення транспортного засобу, внаслідок чого рекомендовано ОСОБА_1 попередити про неповну службову відповідність (а.с.121-140 т.2).

Відповідно до п.1 наказу ГУ НП в Київській області від 25.04.2023 №161 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Фастівського РУП ГУ НП в Київській області», зокрема, за порушення службової дисципліни, вимог п.1, 2 ч.1 та ч.3 ст.18, ч.2 ст.31, ч.3 ст.35 та ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 2, 5, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні при зверненні до громадянина свого прізвища, посади, спеціального звання, підстави та конкретної причини зупинення транспортного засобу, інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність (а.с.24-25 т.1).

У зв`язку з надходженням до ГУ НП в Київській області доповідної записки начальника УГІ ГУ НП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_8 про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, а саме капітаном поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_2 наказом ГУ НП в Київській області від 21.04.2023 №600 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію (а.с.60-63 т.1).

За результатами проведеного службового розслідування комісією складено висновок від 27.04.2023, затверджений начальником ГУ НП в Київській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_5 , в якому встановлено, зокрема, що 20.04.2023 відповідно до Книги служби нарядів та розстановки нарядів відділення поліції № 2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області для здійснення превентивних заходів та реагування на заяви та повідомлення громадян про правопорушення або події, на службовому автомобілі марки «Renault Duster» номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні) на добове чергування до складу групи реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Фастівського РУП ГУ під позивним «Котляр-220» заступили: інспектор сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_2 та інспектор відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 . З відеозапису з бодікамери ОСОБА_2 комісією встановлено, що останній здійснив зупинку транспортного засобу марки Volkswagen T4 д.н.з. НОМЕР_3 білого кольору та після зупинки ОСОБА_2 не представився, не повідомив конкретної причини зупинення ним транспортного засобу, не повідомив водія про застосування превентивного заходу, а саме застосування портативного відеореєстратора (бодікамери). Надалі водій виконав вимогу ОСОБА_2 щодо пред`явлення документів, а після їх перевірки його відпустили. В той же час, з пояснень пасажира транспортного засобу марки Volkswagen T4 д.н.з. НОМЕР_3 ОСОБА_9 вбачається, що 21.04.2023 близько 07.45, він рухався на транспортному засобі марки «Volkswagen T4» номерний знак НОМЕР_3 , за кермом якого перебував ОСОБА_4 , проїжджаючи по вул. Васильківській у Новосілки, Фастівського району, Київської області, вказаний автомобіль було зупинено працівником поліції у спеціальному званні - «капітан». Поруч з працівниками поліції знаходився транспортний засіб марки «Renault Duster» номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні). Надалі, до автомобіля зі сторони водія підійшов вищевказаний поліцейський, який не представився. Поліцейський повідомив ОСОБА_4 про те, що відчуває від нього «солодкий» запах, що може свідчити про вживання останнім алкогольних напоїв. Надалі, поліцейський сказав ОСОБА_4 вийти з автомобіля для проходження відповідного огляду за допомогою приладу «Drager» на стан алкогольного сп`яніння. Як зазначив ОСОБА_9 у своєму поясненні, що під час бесіди поліцейський відеофіксацію на портативний відеореєстратор не здійснював. На вимогу поліцейського ОСОБА_4 попрямував до службового автомобіля. Приблизно через 2-3 хвилини ОСОБА_4 повернувся та повідомив ОСОБА_9 та іншим двом пасажирам про те, що поліцейським необхідно віддати 20 000 гривень та запитав у кого є така сума. ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_4 , що в нього є на банківській картці кошти. Після чого, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_4 попрямували до службового автомобіля. Підійшовши, останньому поліцейські наказали залишатися на вулиці, а ОСОБА_9 сісти до транспортного засобу. Надалі, у ході спілкування, поліцейський повідомив ОСОБА_9 про те, що для того, щоб не притягувати до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 потрібно йому надати грошові кошти та запитав скільки коштів є у ОСОБА_9 . На вказане останній відповів, що має на банківській картці 5 000 грн. Після чого, поліцейський надав ОСОБА_9 вказівку перерахувати грошові кошти на банківський рахунок № НОМЕР_4 , номер якої він ОСОБА_9 сам продиктував. Надалі, ОСОБА_9 за допомогою мобільного додатку «Приват24» двома платежами перерахував вказані грошові кошти, після чого квитанції на телефоні про здійснення операцій з перерахунку коштів показав поліцейському. У подальшому, працівник поліції сказав, що потрібно ще перерахувати 4000 грн., на що ОСОБА_9 повідомив, що треба пошукати та пішов до автомобіля. Після цього, один з пасажирів перерахував на карту ОСОБА_9 4000 грн. та останній повернувшись до службового автомобіля перерахував 4000 грн. на вказану карту поліцейського. Крім того ОСОБА_9 зазначив, що після вищевказаного поліцейський повідомив, що необхідно ще раз проїхати повз нього на автомобілі для того, щоб останній зупинив даний транспортний засіб повторно, але зі здійсненням відеофіксації на портативний відео реєстратор (бодікамеру). Після чого, вищевказані особи від`їхали близько на 100 метрів від місця зупинки та поліцейський знову їх зупинив та перевіривши документи повідомив, що вони можуть їхати далі. Також, ОСОБА_9 зазначив, що разом з поліцейським у званні «капітан», ніс службу поліцейський у званні «лейтенант», але під час їх спілкування останній вів розмову з іншим громадянином. Разом з тим, ОСОБА_9 зазначив, що працівників поліції він запам`ятав та зможе впізнати. Опитати водія автомобіля марки «Volkswagen T4» номерний знак НОМЕР_5 , ОСОБА_4 під час проведення службового розслідування не представилось за можливе, оскільки останній з етичних міркувань виявив бажання залишитися анонімним. До матеріалів службового розслідування ОСОБА_9 додав знімок екрану телефону із мобільного додатку «Приват24», на якому зображено перекази грошових коштів з власної банківської картки, двома транзакціями у розмірі 5 000 грн. та 4 000 грн. Вказані транзакції були здійснені 21.04.2023 о 07.54 та 07.58 відповідно. В ході пред`явлення ОСОБА_9 фотознімків 8 поліцейських він опізнав осіб, які схилили його до надання неправомірної вигоди 21.03.2023, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . В той же час, комісія дійшла висновку, що підтвердити чи спростувати інформацію, викладену у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_10 щодо можливого вимагання та отримання неправомірної вигоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не представилось можливим, у зв`язку з протиріччяами у показах опитаних осіб, які можна усунути лише в ході проведення слідчих (розшукових) дій. разом з тим, під час проведення службового розслідування проаналізовано стан службової діяльності працівників СРПП ВП №2 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, зокрема ОСОБА_2 та ОСОБА_1 які перебувають в спільному екіпажі під час несення служби в добовому наряді, у період з 01.04.2023 по 22.04.2023 виявлено випадки повної відсутності відеозаписів під час складання окремих постанов та протоколів про адміністративні правопорушення, або часткове здійснення відеозапису, що свідчить про порушення ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- кінозйомок, відеозапису, засобів фото- кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026. Встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 при оформленні адміністративних матеріалів порушують право громадян на захист, не роз`яснюють їхні права та обов`язки. Встановлено, що за відповідний період ОСОБА_2 задокументовано 36 адміністративних матеріалів та розглянуто 43 адміністративні матеріали і складено 140 електронних постанов, однак, в окремих випадках повністю відсутні відеозаписи з нагрудної камери. Відповідні адміністративні матеріали складались ОСОБА_2 , однак враховуючи, що він перебував в екіпажі ГРПП спільно з ОСОБА_1 , останній, в порушення вимог ч.6 ст.2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України перебуваючи у вищому спеціальному званні, неналежно контролював дії ОСОБА_2 , що призвело до порушення останнім службової дисципліни та законодавства України та про виявлені порушення систематично вчинені ОСОБА_2 керівництво підрозділу не інформував. Аналізуючи вищевикладене, комісія дійшла висновку, що з початку 2023 року на неправомірні дії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 неодноразово надходили скарги громадян, за результатами проведених службових розслідувань інформація у вказаних скаргах підтвердилась в частині порушення службової дисципліни та законодавства України. Неправомірні дії під час виконання службових обов`язків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 значною мірою підривають авторитет Національної поліції України та знижують рівень довіри населення до поліції. При цьому, опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_1 зазначив, що стосунку до події, яка сталась 21.04.2023 він не має, все зафіксовано на портативний відеореєстратор, зокрема зупинка автомобіля «Volkswagen T4», де перебував у період з 06:00 21.04.2023 по задачі наряду ОСОБА_1 не пам`ятає. Надалі, позивач від надання подальшого пояснення відмовився, посилаючись на ст.63 Конституції України, що свідчить про перешкоджання з боку ОСОБА_1 в проведенні службового розслідування. Комісія зазначила, що у діях інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , вбачаються порушення вимог п.1, 2 ч.1 ст.18, ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 2, 6, 11, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, п.7 р.IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, абз.1 п.1 р.ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.5, 6 р.ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомок, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України 18 грудня 2018 року № 1026, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, вчиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції, перешкоджанні проведені службового розслідування, систематичному порушенні службової дисципліни, систематичному порушенні використання порядку портативного відеореєстратора під час виконання службових обов`язків, здійсненні неналежного контролю за діями ОСОБА_2 , що призвело до порушення останнім службової дисципліни та законодавства України, систематичного порушення прав громадян на захист, не інформуванні керівництва підрозділу поліції про порушення вчиненні ОСОБА_2 , внаслідок чого рекомендовано позивача звільнити зі служби в поліції (а.с.209-236 т.1).

Пунктом 1 наказу ГУ НП в Київській області від 28.04.2023 №166 за порушення службової дисципліни, вимог п.1, 2 ч.1 ст.18, ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 2, 6, 11, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, п.7 р.IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, абз.1 п.1 р.ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.5, 6 р.ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомок, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України 18 грудня 2018 року № 1026, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, вчиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції, перешкоджанні проведені службового розслідування, систематичному порушенні службової дисципліни, систематичному порушенні використання порядку портативного відеореєстратора під час виконання службових обов`язків, здійсненні неналежного контролю за діями ОСОБА_2 , що призвело до порушення останнім службової дисципліни та законодавства України, систематичного порушення прав громадян на захист, не інформуванні керівництва підрозділу поліції про порушення вчиненні ОСОБА_2 , позивача звільнено зі служби в поліції (а.с.24-25 т.1).

Наказом ГУНП в Київській області від 28.04.2023 №88 о/с позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» з 01.05.2023 (а.с.18 т.1).

Вважаючи вказані накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та подальше звільнення протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що відповідачем, як під час проведення службового розслідування, так і під час судового розгляду справи не доведено вчинення позивачем дисциплінарних проступків та, як наслідок, неправомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку, визначеному Дисциплінарним статутом шляхом, зокрема, висновок службового розслідування не містить жодних встановлених обставин протиправної винної дії чи бездіяльності позивача, яка полягає в порушенні ним службової дисципліни, як і відсутні докази, якими б підтверджувалось невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського або виходу за їх межі чи вчинення дій, що підривають авторитет поліції.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580), який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч.1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейських, зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.1, 2 статті 19 Закону №580-VIII).

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно статей 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Дослідивши висновок службового розслідування, проведеного на підставі наказу від 29.03.2023 №448, судом встановлено, що воно проводилось на підставі скарги ОСОБА_3 , суть якої зводиться до того, що він був зупинений працівником поліції (жетон №55383) без належних правових підстав, який наказав пред`явити документи, при цьому він не представився та не пояснив конкретну причину зупинки, початок розмови на бодікамеру поліцейський не записував.

Разом з тим, як встановлено судом першої інстанції та відображено, зокрема, у висновку судового розслідування, під час зупинки транспортного засобу ОСОБА_3 позивач визначив підставою зупинки воєнний стан, перевірку транспортних засобів з посиланням на постанови Кабінету Міністрів України №1455, 1456 та Закон України «Про правовий режим воєнного стану».

При цьому, в рамках проведеного судового розслідування не встановлена та під час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій відповідачем, в супереч ч.2 ст.77 КАС України, не надано жодних належних та допустимих доказів того, що під час добового чергування 16-17 березня 2023 року ОСОБА_1 видавалась бодікамера, оскільки відповідний відеореєстратор був виданий саме ОСОБА_2 , на відеозаписі з якого і зафіксовано наведені позивачем підстави зупинки транспортного засобу ОСОБА_3 - перевірка транспортного засобу з посиланням на відповідні нормативно-правові акти.

Крім того, в рамках здійснення службового розслідування комісією було встановлено обставини щодо перебування в розшуку транспортних засобів по Київській області станом на 2023 рік, в тому числі 17 автомобілів марки Mazda, з них не менше 4 автомобілів моделі «Mazda 6» (а.с.113 т.2).

Наведене свідчить про відсутність підстав стверджувати, що зупинка автомобіля Mazda 6 д.н.з. НОМЕР_1 , якою керував ОСОБА_3 , була здійснена за відсутності законних підстав, оскільки відповідна підстава прямо передбачена п.4 ч.1 ст.35 Закону України «Про Національну поліцію» - поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі, якщо транспортний засіб перебуває в розшуку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 № 1455 відповідно до пункту 6 частини першої статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» затверджено Порядок встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан.

Відповідно до п.15 вказаного Порядку патрулям на території, де встановлено особливий режим, в установленому законодавством порядку надано право, зокрема, перевіряти в осіб документи, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, та перепустки, а в разі їх відсутності - затримувати відповідних осіб та доставляти до органів або підрозділів Національної поліції для встановлення особи; у разі потреби проводити огляд речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, які перевозяться зазначеними особами.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 № 1456 затверджено Порядок перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, відповдіно до п.9, 10 якого, з метою здійснення огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів уповноважена особа може проводити поверхневу перевірку. Уповноважена особа для проведення поверхневої перевірки особи може зупиняти осіб та/або оглядати їх, якщо існує достатньо підстав вважати, що особа має при собі речі, обіг яких заборонено чи обмежено або які становлять загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб.

Уповноважена особа має право зупиняти транспортні засоби, зокрема, в разі, якщо транспортний засіб перебуває в розшуку.

При цьому, в рамках проведення службового розслідування встановлено, що при заступанні на добове чергування під час цільового інструктажу нарядам доводилось орієнтування та оперативна обстановка на території обслуговування (а.с.128 т.2).

В той же час, будь-яких доказів того, що комісією було встановлено факт не дотримання позивачем вимог щодо повідомлення громадянина ОСОБА_3 свого прізвища, посади, спеціального звання матеріали справи не містять.

З огляду на викладені обставини вбачається безпідставність висновку службового розслідування щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який на переконання відповідача виразився у порушенні вимог п.1, 2 ч.1 та ч.3 ст.18, ч.2 ст.31, ч.3 ст.35 та ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 2, 5, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, неповідомленні при зверненні до громадянина свого прізвища, посади, спеціального звання, підстави.

При цьому, можливе незазначення позивачем конкретної причини зупинення транспортного засобу ОСОБА_3 , за наявності відповідної законної підстави для вчинення таких дій поліцейським, не може свідчити про обґрунтованість застосованого відповідачем заходу дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність, враховуючи, що згідно з довідкою Фастівського РУП ГУ НП в Київській області від 26.04.2023 №4549/109/1700/01-23 ОСОБА_1 діючих дисциплінарних стягнень не має (а.с.96 т.1).

В матеріалах справи наявна копія службової характеристики капітана поліції ОСОБА_1 , складеної начальником Фастівського РУП ГУ НП в Київській області полковником поліції ОСОБА_11 31.03.2023, відповідно до якої за період проходження служби позивач зарекомендував себе позитивно, як старанний, дисциплінований та грамотний працівник. Має необхідну теоретичну і практичну підготовку. До виконання своїх обов`язків ставиться сумлінно, принципово, вірно організовує свою роботу. Особисто дисциплінований. На зауваження реагує завжди стримано. За складом характеру стриманий, врівноважений. У співробітників та громадян користується повагою, на службі і поза службою поводить себе позитивно. Постійно працює над підвищенням свого професійного рівня, вболіває за результати праці. При вирішенні службових питань проявляє наполегливість. Ввічливий у спілкуванні з громадянами та товаришами по службі. Зовні охайний. В стройовому відношенні підтягнутий. Фізично розвинутий, здатний витримувати значні фізичні навантаження, зброєю володіє впевнено. Службову таємницю зберігати вміє (а.с.104 т.2).

Колегія суддів зазначає, що вказана службова характеристика містить виключно позитивну оцінку службової діяльності та особистих якостей позивача.

Разом з тим, відповідно до іншої службової характеристики, наданої також начальником Фастівського РУП ГУ НП в Київській області полковником поліції ОСОБА_11 (без зазначення дати її складання), за період проходження служби у Фастівському РУП з 10.02.2023 по теперішній час капітан поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо, під час перебування на займаній посаді до дисциплінарної відповідальності не притягувався. Має задовільний рівень теоретичної та практичної підготовок. До виконання своїх обов`язків ставиться посередньо, неодноразово від керівництва підрозділу отримував усні зауваження за невиконання своїх посадових обов`язків у повному обсязі. На зауваження реагує стримано. За складом характеру спокійний, стриманий у спілкуванні з громадянами та товаришами по службі. Зовні охайний. В стройовому відношенні підтягнутий (а.с.87 т.1).

Таким чином, наявні дві різні службові характеристики, складені однією і тією ж самою особою - начальником Фастівського РУП ГУ НП в Київській області полковником поліції ОСОБА_11 щодо позивача, які по різному оцінюють його службові та особисті якості, а саме позитивно та посередньо, однак жодна з них не несе в собі інформації щодо загального негативного ставлення позивача до своєї служби та посадових обов`язків, що додатково свідчить про необ`єктивність проведеного службового розслідування і необґрунтованість його висновків.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом від 25.04.2023 №161 у вигляді попередження про неповну службову відповідність відбулось необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, за відсутності підтвердження належними доказами факту допущення позивачем дисциплінарного проступку та без врахування ступеня вини, характеру можливого проступку та співмірності застосованого заходу дисциплінарного стягнення.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що п.1 наказу ГУ НП України в Київській області від 25.04.2023 №161 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не може вважатись таким, що відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.2 КАС України, які застосовуються судом при перевірці рішень суб`єкта владних повноважень на відповідність їх вимогам законності та правомірності, а тому в цій частині спірний наказ правильно визнано судом першої інстанції протиправним та скасовано.

Щодо наказу відповідача від 28.04.2023 №166 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення зі служби в поліції, колегія суддів виходить із наступного.

Суд наголошує, що в силу п.4 р.V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, службове розслідування має встановити, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.

Саме встановлення факту наявності відповідних дій (бездіяльності), які були підставою для призначення проведення службового розслідування та встановлення наявності складу відповідного дисциплінарного проступку свідчить про належне проведення службового розслідування.

Разом з тим, в рамках проведеного службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП України в Київській області від 21.04.2023 №600 на підставі доповідної записки начальника УГІ ГУ НП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_8 , встановлено обставину щодо неможливості підтвердити чи спростувати інформацію, викладену у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_10 щодо можливого вимагання та отримання неправомірної вигоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у зв`язку з протиріччями у показах опитаних осіб, які можна усунути лише в ході проведення слідчих (розшукових) дій.

Проте, в рамках службового розслідування, яке було призначено з окремих підстав в частині можливого факту отримання позивачем неправомірної вигоди, комісією було досліджено інші обставини, які не були підставою для призначення відповідного службового розслідування, зокрема проаналізовано стан службової діяльності позивача

В той же час, аналіз стану службової діяльності позивача не є визначеною нормативно-правовими актами підставою для призначення та проведення службового розслідування, натомість доповідна записка (без дати складання, без номеру та дати реєстрації) складена заступником начальника ВОДГР УПД ГУ НП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_12 щодо аналізу стану службової діяльності працівників СРПП ВП2 (смт.Чабани) Фастівського РУП ГУ НП в Київській області не була підставою для прийняття відповідного наказу про проведення службового розслідування і, як наслідок, не може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

При вирішенні питання щодо ступеня вини особи, яка притягається до дисциплінарної відповідальності, та визначення виду дисциплінарного стягнення, уповноважений керівник має врахувати характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Колегія суддів звертає увагу, що висновок службового розслідування, в тому числі, базується на обставинах, які мали місце в березні-травні 2022 року, за наслідком яких ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, що було реалізовано наказом ГУ НП в Київській області від 13.05.2022 року №88 о/с.

Разом з тим, судом становлено, що наказ ГУ НП в Київській області від 12.05.2022 №86 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та наказ ГУ НП в Київській області від 13.05.2022 року №88 о/с про звільнення із служби в поліції ОСОБА_1 були визнані протиправними та скасовані, а позивача було поновлено на посаді в судовому порядку рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 26.10.2022 у справі №640/8035/22, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2023.

Таким чином, взяття комісією до уваги факту притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, що було реалізовано наказами, які в подальшому визнані протиправними та скасовані в судовому порядку, свідчить про необ`єктивність проведеного службового розслідування, врахування комісією обставин, які не підлягали дослідженню і не мали впливати на висновки, за результатами проведення службового розслідування.

Також, висновки службового розслідування, призначеного на підставі ГУ НП України в Київській області від 21.04.2023 №600, базуються на обставині щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом ГУ НП в Київській області від 25.04.2023 №161.

В рамках розгляду даної справи, судом вище було встановлено безпідставність та протиправність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом ГУ НП в Київській області від 25.04.2023 №161 у формі попередження про неповну службову відповідність, а тому неможна вважати, що врахування вказаного стягнення при вирішенні питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності наказом від 28.04.2023 №166 є обґрунтованим, внаслідок чого таке врахування призвело до накладення на позивача такого суворого дисциплінарного стягнення, як звільнення з посади, що, на переконання суду, є надто суворим, з урахуванням попередньої поведінки позивача та застосованих до нього стягнень.

При цьому, встановлення випадків повної або часткової відсутності відеозаписів під час складання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 постанов, протоколів, адміністративних матеріалів в період з 01.04.2023 по 22.04.2023, можливі порушення прав громадян на захист в частині не роз`яснення їм прав та обов`язків не конкретизовані, без визначення окремої індивідуальної відповідальності та розмежування таких дій між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 і такі обставини не належать до предмету дослідження, з приводу якого було призначено службове розслідування.

Також, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності будь-яких доказів обізнаності позивача з можливими порушеннями службової дисципліни та вимог законодавства ОСОБА_2 , внаслідок чого висновок службового розслідування в частині допущення позивачем дисциплінарного проступку, який виявився у не інформуванні керівництва підрозділу поліції про порушення, вчиненні ОСОБА_2 , є необґрунтованим та таким, що не підтверджений матеріалами справи.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наказ ГУ НП в Київській області від 28.04.2023 №166 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню, як і прийнятий на його виконання наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.04.2023 №88 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту) ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Частинами 1, 2 ст.235 КЗпП України передбачено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з 02.05.2023 (наступний день після звільнення) та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, відповідно до п.2 якого середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

За приписами абз.3 п.3 Порядку усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Пунктом 8 вищезазначеного Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно п.9 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за №669/28799, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Відтак, при обчисленні розміру середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу обрахуванню підлягає сума заробітку за календарні дні, виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку обчислення середньої заробітної плати.

При ухваленні постанови суд першої інстанції дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення на користь позивача з ГУ НП в Київській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу в розмірі 132146,08 грн, розрахований шляхом множення кількості календарних днів за період з 02.05.2023 (наступний день після звільнення) по 24.10.2023 (дата винесення рішення у справі) в кількості 176 к.д. на 750,83 грн - середньоденне грошове забезпечення, розраховано у відповідності до вимог Порядку №100 на підставі довідки про доходи позивача (а.с.240 т.1).

В той же час, апеляційна скарга не містить жодних доводів та обґрунтувань щодо неналежного здійснення судом першої інстанції розрахунку середнього заробітку позивача за період вимушеного прогулу, а тому, в силу вимог ст.308 КАС України, рішення суду першої інстанції в цій частині не переглядається.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2013 року №7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують. При цьому, колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 09 квітня 2024 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма