Справа № 280/518/24
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

08 квітня 2024 року Справа № 280/518/24 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу

за позовом Комунального некомерційного підприємства Запорізька обласна клінічна лікарня Запорізької обласної ради (69600, м. Запоріжжя, Оріхівське шосе, 10)

до Східного офісу Держаудитслужби (49101, м. Дніпро, вул. Антоновича Володимира, буд. 22, корп. 2),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю ГАРАНТ СТРОЙ 2007 (69065, м. Запоріжжя, вул. Дудикіна, 24/42)

про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального некомерційного підприємства Запорізька обласна клінічна лікарня Запорізької обласної ради (далі - позивач) до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю ГАРАНТ СТРОЙ 2007 (далі - третя особа), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-12-04-018289-а від 28 грудня 2023 року, Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області.

Ухвалою суду від 22.01.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів від дня одержання відповідної ухвали суду.

02.02.2024 на усунення недоліків позовної заяви надійшли документи.

В період з 27.01.2024 по 14.02.2024 суддя Сіпака А.В. перебував у відпустці, що підтверджується довідкою Запорізького окружного адміністративного суду від 15.02.2024 вих.№02-35/24/8.

Ухвалою суду від 20.02.2024 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що за результатом процедури моніторингу опубліковано 28.12.2023 Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-12-04-018289-а. У вказаному висновку відповідач зазначає, що в порушення абзацу 5 п.п. 2 п. 44 Постанови КМУ від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» не відхилено тендерну пропозицію переможця, натомість відповідно до протокольного рішення уповноваженої особи від 14.12.2023 № 959/во Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант-Строй 2007» визначено переможцем торгів, з яким укладено договір від 26.12.2023 № 205-12ТБ/23 на загальну суму 56366935,69 грн. Позивач не погоджується із зазначеним висновком, тому що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Гарант-Строй 2007» було надано документи працівників робітничих професій про проходження спеціального навчання (пожежно-технічний мінімум) щодо відповідних працівників. Окрім того, ТОВ «Гарант-Строй 2007» було надано документи, що підтверджують навчання з питань пожежної безпеки, а саме: посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки щодо головного інженера ОСОБА_1 № 216 від 11.05.2023. На виконання гарантійного листа було надано копію журналу протоколів перевірки знань інженера електрика. Просить також врахувати те, що окремі помилки в тендерній пропозиції ТОВ «Гарант-Строй 2007» не впливають на ціну тендерної пропозиції процедури закупівлі та не призводять до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі. Позивач вважає, що при прийнятті рішення про прийняття тендерної пропозиції ТОВ «Гарант-Строй 2007» діяв правомірно та просить позов задовольнити.

Відповідач позов не визнав та надіслав до суду відзив на позовну заяву від 28.02.2024. Так відповідачем зазначено, що на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, необхідних для виконання умов договору» Замовник вимагав від учасника у п.п. 2.5 Додатку 4 до тендерної документації надати на посадових осіб учасника процедури закупівлі (керівника, головного інженера) документи, що підтверджують проходження навчання та перевірки знань з питань охорони праці, а також з питань пожежної безпеки. В свою чергу невідповідністю є те, що надані документи не відповідають вимогам та нормативним документам, тому що запис у журналі обліку та перевірки знань норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000 Вт є простроченою, також надане посвідчення про проходження навчання з перевірки знань є заповнено. При цьому переможцем торгів наданий гарантійний лист від 14.12.2023 № 13 про те, що він гарантує надати журнал обліку та перевірки знань норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000 Вт та посвідчення про проходження навчання з перевірки знань після закінчення проходження перевірки знань з охорони праці, пожежної безпеки, технології робіт з електробезпеки. Наданий час інженер-електрик проходить перевірку знань в Управлінні Держенергонагляду у Запорізькій області. Вказує на те, що інформацію про надання копії журналу протоколів перевірки знань інженера електрика поза тендерною пропозицією та вимогою про усунення невідповідностей не слід брати до уваги, тому що надання інформації або документів в майбутньому після завершення навчання інженера-електрика є порушенням принципів об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі. Посилається також на те, що Договірна ціна з розрахунками не затверджені печаткою та не підписані організацією-учасником та при наданні копій документів відсутні на кожній сторінці надпис «З оригіналом згідно», відсутні підписи уповноваженої особи з зазначенням посади та ПІБ. Відповідач вважає, що з огляду на виявлені порушення тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації та підлягає відхиленню, а оскаржуваний Висновок є правомірним та скасуванню не підлягає.

Представником третьої особи до суду пояснення по суті спору не надходили.

Ухвалою суду від 08.04.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Східного офісу Держаудитслужби України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено таке.

Судом встановлено, що Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на підставі наказу від 26.12.2023 № 113-з розпочато моніторинг процедури закупівлі: ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи: «Реконструкція будівлі та приміщень поліклініки КНП «Запорізька обласна клінічна лікарня» ЗОР по Оріхівському шосе, 10, м. Запоріжжя», очікуваною вартістю 56367120,37 грн.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель КНП «Запорізька обласна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради на 2023 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 04.12.2-23 № 886/во; тендерну пропозицію переможця торгів Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант-Строй»; тендерну пропозицію учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Віра ЛТД»; протокольні рішення уповноваженої особи від 14.12.2023 № 959/во, від 13.12.2023 № 957/во; повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене в електронній системі закупівель 14.12.2023; укладений договір від 26.12.2023 № 205-12ТБ/23, додаткова угода до договору від 26.12.2023 № 1.

За результатами моніторингу досліджено тендерну пропозицію переможця торгів - ТОВ «Гарант-Строй 2007» ID: UA-2023-12-04-018289-а, проведеної КНП «Запорізька обласна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради.

За результатами проведеного моніторингу закупівлі № UA-2023-12-04-018289-а, посадова особа Управління склала висновок від 28.12.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджено начальником управління Ващенко Г.В. та оприлюднено 28.12.2023.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Гарант-Строй» встановлено її невідповідність умовам ТД Замовника, та не відхилення її Замовником з вказаної причини, в порушення абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі порушень не установлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного та Господарського кодексів України, позицію Верховного Суду у постановах від 19.10.2023 у справі № 420/25126/21, від 05.10.2023 у справі № 160/18507/22 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач, не погодившись з висновком Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-12-04-018289-а від 28 грудня 2023 року, звернувся до суду з даним позовом.

Оцінивши надані документи та матеріали, суд вважає вимоги такими, що підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII).

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Зокрема, згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону; 2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився;

Системний аналіз вищезазначених норм законодавства свідчить про те, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель може здійснюватися, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, завданням якого є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі. При цьому підставою для проведення такого моніторингу можуть слугувати виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно із ч.1 ст.16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю (ч.2 ст.16 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п. 3-7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України Про публічні закупівлі, установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, відповідно до п. 3-7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №922 затверджено "Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" (далі Особливості №1178).

Відповідно до пункту 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Вимоги щодо складання Замовником тендерної документації визначені частиною другою статті 22 Закону №922.

Крім того, частиною третьою статті 22 Закону №922 передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Разом з тим, пунктом 44 Особливостей №1178 визначений виключний перелік випадків, за наявності яких Замовник відхиляє тендерну пропозицію. Зазначена норма є імперативною нормою права, що має для Замовника зобов`язальний характер та яка не підлягає суб`єктивному тлумаченню.

Щодо порушення абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178 суд зазначає таке.

Так суд зазначає, що в Додатку № 4 до Тендерної документації передбачено перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності пропозиції учасника кваліфікаційним вимогам ст. 16 Закону, тобто кваліфікаційні критерії до учасників.

Пунктом 2.1 та п. 2.3 Додатку № 4 до тендерної документації Замовник встановив вимогу до учасників щодо надання: для інженера електрика копії документу, що підтверджує кваліфікацію (копії наказу, сертифікату, диплому тощо), копію журналу обліку та перевірки знань норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000Вт; на працівників робітничих професій документи, що підтверджують проходження зазначеними працівниками навчання та перевірки знань з питань охорони праці відповідно до вимог чинного законодавства: спеціальне навчання персоналу з безпечного виконання робіт на висоті з використанням спеціальних страхувальних засобів за курсом «Правила охорони праці під час виконання робіт на висоті» (НПАОП 0.00-1.15-07), спеціального навчання (пожежно-технічний мінімум).

Пунктом 2.5 Додатку № 4 до тендерної документації передбачено, що на посадових осіб учасника процедури закупівлі (керівника, головного інженера) вимагається подання документів, що підтверджують проходження навчання та перевірку знань з питань охорони праці, а також з питань пожежної безпеки.

Із наданих відповідачем документів вбачається, що підставою для прийняття оскаржуваного висновку є те, що переможцем торгів не було надано документи працівників робітничих професій про проходження спеціального навчання (пожежно-технічний мінімум), а саме електрозварника ОСОБА_2 , бетоняра ОСОБА_3 , лицювальника синтетичними матеріалами ОСОБА_4 , маляра ОСОБА_5 , монтажника санітарно-технічних систем і устаткування ОСОБА_6 та маляра ОСОБА_7 . Окрім того, переможцем торгів не було надано документи, що підтверджують проходження навчання з питань пожежної безпеки, а саме посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки щодо головного інженера ОСОБА_1 .

Відповідач також стверджує, що ТОВ «Гарант-Строй» згідно вимоги про усунення невідповідностей від 13.12.2023 про надання щодо інженера електрика копії документа, що підтверджує кваліфікацію (копії наказу, сертифікату, диплому, тощо), копію журналу обліку та перевірки знань і норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000Вт такий журнал надав, однак запис в такому журналі є простроченим, а надане посвідчення про проходження навчання з перевірки знань не заповнено.

Так судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Гарант-Строй 2007» було надано документи працівників робітничих професій про проходження спеціального навчання (пожежно-технічний мінімум) щодо наступних працівників: електрозварника ОСОБА_2 посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 21.02.2023 № 2021; бетоняра ОСОБА_8 - посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 21.11.2023 № 1906; лицювальника синтетичними матеріалами ОСОБА_4 - посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 17.10.2023 № 1987; маляра ОСОБА_5 - посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 21.02.2023 № 2021; монтажника санітарно-технічних систем і устаткування ОСОБА_6 - посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 21.02.2023 № 2021; маляра ОСОБА_7 - посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки від 13.06.2023 № 1017.

Окрім того, матеріалами справи підтверджено, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Гарант-Строй 2007» було надано документ, що підтверджує проходження навчання з питань пожежної безпеки, а саме посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки щодо головного інженера ОСОБА_1 № 216 від 11.05.2023.

13.12.2023 замовником висунуто ТОВ «Гарант-Строй 2007» вимогу про усунення невідповідностей, а саме надання щодо інженера електрика копії документа, що підтверджує кваліфікацію (копії наказу, сертифікату, диплому, тощо), копію журналу обліку та перевірки знань і норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000Вт.

Відповідно до частини дев`ятої статті 26 Закону № 922-VIII учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

ТОВ «Гарант-Строй 2007» надав гарантійний лист № 13 від 14.12.2023, яким зобов`язувався надати копію журналу обліку та перевірки знань і норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000Вт та посвідчення про проходження навчання з перевірки знань після закінчення проходження перевірки знань з охорони праці, пожежної безпеки, технології робіт з електробезпеки. На даний час інженер-електрик проходить перевірку знань в Управлінні Держенергонагляду у Запорізькій області.

Окрім того, судом досліджено та матеріалами справи підтверджено, що у складі тендерної пропозиції були надані також посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки інженером-електриком ОСОБА_9 за № 120 від 21.03.2023 та посвідчення № 5994 про перевірку знань з питань охорони праці головним електриком ОСОБА_10 .

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 25 листопада 2021 року по справі N 520/5530/19 дійшов висновку, що чинне законодавство України не передбачає обов`язку працівникам проходити повторне навчання у разі сумісництва ідентичних професій і спеціальностей та не передбачає обов`язку роботодавця забезпечити проходження повторного навчання з охорони праці працівникам які надали документи про проходження відповідного навчання.

Під час розгляду встановлено, що учасник ТОВ «Гарант-Строй 2007» надав всі документи що вимагались тендерною документацією.

Твердження відповідача про те, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Гарант-Строй 2007» не містить всіх вищезазначених копій посвідчень про проходження навчання та перевірку знань з охорони праці та з питань пожежної безпеки Замовник повинен був відхилити пропозицію учасника, є помилковим.

Відповідачем вказано, що невідповідністю є те, що надані документи не відповідають вимогам та нормативним документам, тому що запис у журналі обліку та перевірки знань норм і правил роботи з допуском 4 групи до 1000ВТ є простроченою.

При цьому, суд звертає увагу на те, що тендерна документація позивача та Додаток 4 до неї не містять вимоги замовника щодо необхідності всіх документів, які перелічені в п. 2.1, що не виключає можливості надання одного із документів, наведених у переліку.

Слід зазначити, що до повноважень відповідача не входить перевірка дотримання вимог законодавства з питань охорони праці та пожежної безпеки, тому під час моніторингу процедури закупівлі відповідач уповноважений перевірити наявність передбачених тендерної документацією дозвільних документів, але не встановлювати порушення вимог законодавства з питань охорони праці та пожежної безпеки.

Предметом моніторингу відповідача є дотримання вимог законодавства, що регулює публічні закупівлі, а не порядок перевірки знань працівників учасників з питань охорони праці, пожежної безпеки та наявність записів у журналі обліку та перевірки.

Враховуючи наведене, суд висновує, що висновок відповідача про недотримання вимог тендерної документації в частині не підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію та не надання відповідних документів є не обґрунтованим та спростовується відповідними доказами, які містяться у матеріалах даної справи, за таких обставин, порушення третьою особою вимог тендерної документації в цій частині відсутнє.

Що стосується відсутності на кожній сторінці надпису «Згідно з оригіналом» та підписів уповноваженої особи з зазначенням посади та ПІБ суд зазначає таке.

Відповідно до п.п. 15 п. 6 «Інформації про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу ІІІ «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації якщо Замовником вимагається надання копії документів то такі документи повинні бути належним чином завірені, а саме: копії надписом на кожній сторінці «Згідно з оригіналом» (або синонімічний мовний зворот), підписом уповноваженої особи з позначенням посади, ПІБ та печаткою організації учасника (за наявності). У разі відсутності будь-яких документів зазначених в цій тендерній документації, учасник надає письмове розяснення щодо їх відсутності з зазначенням причини та/або посиланням на нормативні акти.

Відповідач зазначив, що у файлі «Кваліфікаційна частина» (документи «Повідомлення про прийняття працівників») відсутні на кожній сторінці надпис «Згідно з оригіналом» та підписи уповноваженої особи з зазначенням посади та ПІБ.

Окрім того, відповідач вказує, що у файлі «Технічна частина», (документи «406_ДЦ_ДЦ», «406_ДЦ_ЛК1_02-01-04» та ще 69 документів) Договірна ціна з розрахунками не затверджені печаткою та не підписані організацією-учасником.

Відповідно до вимог п. 1 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно п. 6 цієї документації.

При цьому, відповідно до частини третьої статті 12 Закону № 922 під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; (п.12)

кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа; (п.23)

кваліфікований сертифікат відкритого ключа - сертифікат відкритого ключа, який видається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг, засвідчувальним центром або центральним засвідчувальним органом і відповідає вимогам цього Закону; (п.25)

удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис; (п.44)

КЕП захищено двома ключами:

особистий ключ зберігається у підписанта;

відкритий ключ публікується в загальнодоступному або спеціалізованому довіднику.

Кваліфікований електронний підпис удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Він робить можливим повноцінний юридично значущий документообіг з державою (звітність, адміністрування податків) та контрагентами (обмін рахунками, актами та ін. первинними документами).

Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Якщо організації ведуть електронний документообіг, підписуючи документи КЕП, їх юридична сила визнається автоматично відповідно до Закону України №2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

З огляду на викладене суд доходить висновку, що надані документи, які підписані удосконаленими електронним підписом ТОВ «Гарант-Строй 2007» правомірно прийнято позивачем.

Суд зазначає, що відповідно до Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 710 від 15 квітня 2020 року «Про затвердження Переліку формальних помилок», формальними помилками є:

1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині:

уживання великої літери;

уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні;

використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови;

зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах;

застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок;

написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс;

нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.

4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).

5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.

6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.

8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.

9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).

10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).

11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.

12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

Суд звертає увагу на те, що Закон №922-VІІІ та наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15.04.2020 № 710 не містить обов`язкової вимоги щодо зазначення конкретних або вичерпних прикладів по кожному пункту з переліку формальних помилок.

Наказ № 710 визначає формальною помилкою не завірення підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі окремої сторінки (сторінок) копії документа (документів) та відсутність власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі.

Вказаним актом не визначено, що не є такою помилкою незавірення сторінок частини документів (з визначенням їх відсотку до загальної кількості), чи документа (-ів) у цілому.

Тобто, учасники процедури закупівлі мали достатньо інформації щодо прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких не призведе до відхилення тендерної пропозиції, і наведене не завадило учаснику процедури закупівлі подати тендерну пропозицію, а замовнику - здійснити її розгляд та визначити переможця, та не вплинуло на кінцевий результат проведеної публічної закупівлі.

Допущена помилка не є такою, що спотворює тендерну пропозицію, і не впливає на її ціну.

Вказані помилки були правомірно віднесені позивачем до формальних помилок та не може тягнути за собою відхилення тендерної пропозиції учасника, та, як наслідок - не може бути підставою для припинення зобов`язання.

Отже, виявлений під час моніторингу недолік слід віднести до неістотного та який не є підставою для розірвання укладеного договору.

Що стосується питання затвердження печаткою Договірної ціни, то у файлі Технічна частина 2» Договірна ціна з розрахунками засвідчені печаткою та підписані організацією-учасником, що також підтверджено матеріалами справи.

Щодо обраного відповідачем способу усунення виявлених порушень суд зазначає таке.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Суд зазначає, що відповідач, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, висунув зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів, щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного та Господарського кодексів України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.

У контексті спірних правовідносин слід урахувати, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону № 922-VIII, частиною 1 якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Отже, замовникам слід керуватися приписами ЦК України та Господарського кодексу України (далі ГК України), з урахуванням вимог, передбаченими Законом №922-VIII.

Визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

За змістом частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частин 1, 4 статті 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

За положенням статті 202 ГК України, господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами.

Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.

До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Положення статей 203- 208 ГК України визначають підстави для припинення (виконанням або зарахуванням, за згодою сторін чи у разі поєднання його сторін в одній особі, у разі неможливості виконання).

Стаття 206 ГК України визначає підстави розірвання господарського зобов`язання, а саме господарське зобов`язання може бути розірвано сторонами відповідно до правил, встановлених статтею 188 цього Кодексу. Державний контракт підлягає розірванню у разі зміни або скасування державного замовлення, яким передбачено припинення дії контракту, з моменту, коли про це стало відомо сторонам зобов`язання. Наслідки розірвання державного контракту для його сторін визначаються відповідно до закону.

Стаття 208 ГК України визначає наслідки визнання господарського зобов`язання недійсним

Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Положення статті 598 ЦК України визначають підстави припинення зобов`язання, а саме:

Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається.

Положення статей 599-601, 604-609 ЦК України визначають підстави для припинення (виконанням, переданням відступного, зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, поєднанням боржника і кредитора в одній особі, неможливістю його виконання, смертю фізичної особи, ліквідацією юридичної особи).

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини 2 статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини 1 статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Відповідності до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

При цьому, згідно з частиною 3 статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Спірний висновок не містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель, також контролюючим органом не запропоновано шлях усунення порушень, а саме: зазначено дії, які повинен вчинити замовник.

Тобто, вимога відповідача усунути порушення не вмотивована ним з точки зору нормативно-правового обґрунтування цієї вимоги.

При цьому, положення законодавства розрізняють припинення, розірвання або визнання недійсним правочину, та підстави для цього.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Як вбачається з рішення, відповідач зазначає про необхідність позивачу вжити заходи щодо припинення зобов`язань за договором з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України. При цьому, зазначаючи про можливість вчинення невизначеної кількості таких заходів.

Тобто, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що не свідчить про його чіткість та визначеність.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 04 травня 2023 року справа № 160/5890/22.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Але відповідач не конкретизував які саме заходи встановлені Законом має вжити позивач, не визначив, на підставі яких саме норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України позивач має розірвати договір.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 05.03.2020 року у справі № 640/467/19, від 11.06.2020 № 160/6502/19, від 20.09.2021р. у справі № 461/8084/17, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19.

Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10.12.2019 року у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 року у справі №640/467/19, від 23.04.2020 року у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 року у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 року у справі №160/11304/19, від 21.01.2021 року у справі №400/4458/19, від 28.01.2021 року №160/12925/19, від 19.04.2021 року у справі №1.380.2019.006879, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку, як акта індивідуальної дії.

Отже, відсутність чіткого визначення в спірному висновку конкретно заходу, який має бути вчинений позивачем полягає також і в тому, що відповідач визначив декілька варіанти поведінки позивача: здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель інформацію та/ або документи, що свідчать про усунення порушення, надати аргументовані заперечення до висновку, надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, позивач опиняється у стані, коли не зрозуміло, чи є достатніми вжиті ним заходи, за умови, що відповідач не підтвердив усунення порушення, чи до нього можуть бути застосовані інші заходи.

Також, відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Однак, у вимірі з`ясованих обставин цієї справи суд констатує, що у оскаржуваному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті 43 Закону №922-VIII можуть свідчити про нікчемність договору.

Крім того, за ч.11 ст.8 Закону №922 передбачено, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Тобто, нова редакція статті передбачає негативні наслідки для суб`єкта господарювання, які можуть мати місце в разі не усунення порушень, визначених висновком.

Суд також зазначає, що зобов`язання у спірному висновку усунути порушення визначеним шляхом є не тільки не обґрунтованим законодавчо, а і не відповідає іншому принципу, визначеному статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства.

Прийняття рішення пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване ці рішення (дії), цей критерій відображає принцип пропорційності (адекватності). Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб`єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи.

Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії.

Відповідач при визначенні зобов`язання не дослідив факту виконання робіт по договору зобов`язання за яким він вимагає розірвати.

Отже припинення зобов`язань за договором мало призвести до непропорційно великих негативних наслідків як для сторін договору позивача та переможця, так і для бюджету. При цьому, відповідач не встановив неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21 січня 2021 року у справі № 120/1297/20-а, від 04 травня 2023 року справа № 160/5890/22.

Також як встановлено судами, на день складання позовної заяви та розгляду справи у суді розпочато виконання умов Договору №205-12ТБ/23 від 26.12.2023.

Тобто у розумінні приписів ГК України та ЦК України зобов`язання частково припиненні виконанням.

На підставі викладено, суд висновує щодо протиправності висновків відповідача про порушення позивачем вимог Закону № 922-VIII.

Доводи відповідача про порушення позивачем абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Постанови КМУ від 12.10.2022 № 1178 є необгрунтованими та спростовуються вищенаведеним.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з вимогами ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищезазначене, та керуючись статтями 139, 241-245 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Комунального некомерційного підприємства Запорізька обласна клінічна лікарня Запорізької обласної ради (69600, м. Запоріжжя, Оріхівське шосе, 10) до Східного офісу Держаудитслужби (49101, м. Дніпро, вул. Антоновича Володимира, буд. 22, корп. 2) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю ГАРАНТ СТРОЙ 2007 (69065, м. Запоріжжя, вул. Дудикіна, 24/42) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-12-04-018289-а від 28 грудня 2023 року.

Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства Запорізька обласна клінічна лікарня Запорізької обласної ради (69600, м. Запоріжжя, Оріхівське шосе, 10) судовий збір в розмірі 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (49101, м. Дніпро, вул. Антоновича Володимира, буд. 22, корп. 2).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 08.04.2024.

Суддя А.В. Сіпака