Справа № 190/597/24
Суддя: Фирса Ю. В.
Дата ухвалення: 2024-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 190/597/24
Провадження №2-а/190/4/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ № 374537 про накладення адміністративного стягнення у вигляді адміністративного штрафу.

В обгрунтування заявлених вимог зазначила, що поліцейським СРПП відділення поліції № 7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 03.03.2024 року було винесено постанову, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП, а саме за те, що 03.03.2024 року о 21.49 год. вона, перебуваючи за місцем проживання по АДРЕСА_1 здійснила завідомо неправдивий виклик «102» та повідомила, що її чоловік чинить відносно неї домашне насильство, проте при виїзді працівниками поліції такого факту встановлено не було, у зв`язку з чим на неї

було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн.. Постанову вважає незаконною і просить її скасувати, оскільки 03.03.2024 року вона перебуваючи дома по АДРЕСА_1 о 21.00 год. здійснила виклик поліції за телефоном «102» на предмет того, що її чоловік ОСОБА_2 чинить домашнє насильство, при чому це відбувається систематично.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву з проханням справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач Головне управління Національної поліції у Дніпропетровській області до суду свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, подали відзив, в якому просили розглядати справу за відсутності їх представника та в задоволенні позову просили відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що постанова винесена згідно вимог КУпАП.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення серії ГБВ № 374537 від 03.03.2024 року - 03.03.2024 року о 21.49 год. ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем проживання по АДРЕСА_1 здійснила завідомо неправдивий виклик «102» та повідомила, що її чоловік не дозволяє користуватись побутом в дома, хоча цього факту не було, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183 КУпАП, у зв`язку з чим на останню накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 850 грн./а.с.6/.

Згідно копії письмових пояснень ОСОБА_2 останній показав, що він проживає по АДРЕСА_1 разом з трьома дітьми та дружиною з якою перебуває в процесі розлучення і знаходиться в поганих стосунках. Так 03.03.2024 року його дружина ОСОБА_1 повернулась з м. Дніпро і почала провокувати його на конфлікт, після чого викликала поліцію, хоча він її не ображав та не чіпав, для чого вона викликала поліції він не знає.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_3 останній показав, що 03.03.2024 року він знаходився вдома зі своїм батьком та матір`ю, яка провокувала батька ОСОБА_2 на конфлікт, батько її не ображав і чому вона викликала поліції він не знає.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Ст.7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно зі ст.9 КУпАП правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення. Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При прийнятті постанови про накладення адміністративного стягнення за правилами ст.252 КУпАП визначено обов`язок відповідача провести оцінку наявним доказам, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справив їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

З системного аналізу наведених вище правових норм вбачається, що правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність складу вчиненого адміністративного правопорушення, що має підтверджуватися належними і допустимими доказами.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Згідно зі ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Ст.183 КУпАП передбачає, що завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом п.3, п.5 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Так, відповідач зазначає, що факт здійсненого правопорушення підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які пояснили, що ОСОБА_2 домашне насильство відносно позивача ОСОБА_1 не вчиняв.

Разом з тим, вище зазначені докази не підтверджують вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження того, що уповноваженими посадовими особами перед винесенням відносно позивачки постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності було перевірено та надано оцінку обставинам, які зумовили позивачку зателефонувати на лінію « 102».

При цьому, навіть у випадку, коли особа звертається із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина також не може сама по собі бути підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності без з`ясування умислу на подання неправдивої інформації, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції.

Суд приходить до висновку, що долучені відповідачем до матеріалів справи копії письмових пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не підтверджують факту наявності у позивачки прямого умислу на вчинення завідомо неправдивого виклику працівників поліції, що свідчить про формальне прийняття посадовою особою постанови, без урахування всіх обставин справи.

З врахуванням наведеного вище, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 не порушила вимоги ст.183 КУпАП, оскільки належних доказів на підтвердження складу правопорушення, зокрема суб`єктивної сторони, суду не надано.

Крім того, в п.30 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП є недоведеним, оскільки відповідачем не надано суду доказів на підтвердження вказаних у постанові обставин.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що будь-яких доказів на підтвердження факту вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП матеріали справи не містять, а також не містять доказів наявності ознак суб`єктивної сторони правопорушення, а саме: прямого умислу особи на здійснення завідомо неправдивого виклику працівників поліції, а тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 3,5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір ставки судового збору, з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого з 01.01.2024 року Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» становить 605,60 грн.

З наявної в матеріалах справи квитанції № 0.0..1 від 13.03.2024 року вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 1211,20 грн..

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, а також те, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені, суд вважає за необхідне стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 605,60 грн., а надлишково сплачену частину судового збору в розмірі 605,60 грн. повернути позивачу з державного бюджету.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 21,72, 73, 77, 90, 241-246, 286 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ № 374537 від 03 березня 2024 року винесену поліцейським СРПП відділення поліції № 7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капралом поліції Ноборачок Сергієм Дмитровичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у розмірі 850 грн. скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 183 КУпАП - закрити.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 605 грн. (шістсот п`ять грн.) 20 коп.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області повернути ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 605,20 грн. відповідно до квитанції № 0.0..1 від 13.03.2024 року.

Рішення набирає законної сили через 10 днів з дня його проголошення, якщо не буде подана апеляційна скарга.

Рішення може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса