Справа № 240/5733/24
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 квітня 2024 року м. Житомир справа № 240/5733/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського апеляційного суду про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а позивачу надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій ОСОБА_1 зазначає, що ч. 1 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачає, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених ч. 2 цієї статті. Також вказує на те, що із наказом Житомирського апеляційного суду № 19-к відповідач його ознайомив під підпис 31.01.2024, а тому вважає, що звернувся з позовом до суду без порушення процесуального строку.

Дослідивши подану заяву та додані до неї документи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою цієї статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України передбачено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Так, позивачем заявлені позовні вимоги, які пов`язані з проходженням публічної служби у Житомирському апеляційному суді, а тому суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, оскільки спірні правовідносини стосуються нарахування та виплати ОСОБА_1 грошової допомоги за 2024 рік під час проходження ним публічної служби, положення статті 233 Кодексу законів про працю України не підлягають застосуванню при оцінці судом обставин щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Цей строк є спеціальним у спірних правовідносинах та починає обчислюватися з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Про порушення свого права щодо отримання грошової допомоги не у повному обсязі позивач, за його ж твердженням, дізнався 31.01.2024, а тому відлік місячного строку на звернення позивача до суду з вимогою щодо виплати грошової допомоги за 2024 рік розпочинається з 01.02.2024. З позовом же ОСОБА_1 звернувся лише 22.03.2024, тобто з порушенням строку звернення до суду.

Правову позицію, викладену в судових рішеннях Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №807/363/18, від 07.02.2022 у справі 420/7697/21, від 08.02.2022 у справі №755/12623/19, від 12.05.2022 у справі №280/9017/20, від 04.04.2023 у справі №640/8348/21, на яку посилається позивач, не можна застосовувати до цієї справи, оскільки зазначені судові рішення постановлені за наслідками інших фактичних обставин справи, а саме: щодо виплати сум, належних при звільненні, а відтак і за іншого законодавчого регулювання спірних правовідносин.

Позивачем в позові не наведено жодних обґрунтувань того, що перешкоджало йому своєчасно звернутися з цим позовом до суду та дотриматись як особі, що перебуває на публічній службі, процесуального строку, встановленого для захисту своїх прав у межах такої служби. Таким чином, позивачем з власної ініціативи не були виконані вимоги ухвали суду про залишення позову без руху.

При вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду суд також враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії" суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Також прецедентна практика Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Круз проти Польщі" виходить з того, що реалізуючі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Беручи до уваги встановлені обставини, суд дійшов висновку, що позовну заяв слід повернути позивачу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського апеляційного суду про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н.М. Майстренко