Справа № 520/3048/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 квітня 2024 р. справа № 520/3048/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» (вул. Мухачова, буд. 1-А,м. Харків,61191, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Харківській області № 0/29022/1817 від 10.12.2021, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» ( адреса: 61191, м. Харків, вул. Мухачова, б. 1-А) визначено штраф у розмірі 50% грошового зобов`язання в сумі 687569 грн. 60 коп.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог та у відповіді на відзив позивачем зазначено, що обов`язковою умовою, з якою законодавець пов`язує настання відповідальності у вигляді штрафу за п.п. 124.2 і 124.3 ст. 124 ПК України є доведення контролюючим органом вини платника податків у формі умислу, а саме, - що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм ПК України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання. Зі змісту акту камеральної перевірки вбачається, що ГУ ДПС Харківської області була встановлена несвоєчасна сплата ТОВ «Успіх-Східна Україна» узгоджених сум грошових зобов`язань з ПДВ, проте умисності дій Позивача ГУ ДПС Харківської області контролюючим органом не встановлено. Акт камеральної перевірки не містить жодних обґрунтувань умисності вчинення ТОВ «Успіх-Східна Україна» порушення норм п. 57.1 ст. 57 ПК України та необхідності застосування до ТОВ «Успіх-Східна Україна» фінансових санкцій, передбачених саме п. 124.3 ст. 124 ПК України.

Представником відповідача, Головного управління ДПС в Харківській області, надано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що заяви та документи, що підтверджують неможливість платника податків юридичної особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі податкового агента, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 року № 225 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України від ТОВ"УСПІХ СХІДНА УКРАЇНА" до ГУ ДПС у Харківській області не надходили.

Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.

Щодо вимоги відповідача розглядати справу з викликом сторін та у порядку загального позовного провадження, суд зазначає, що така вимога міститься в прохальній частині відзиву на позовну заяву та не носить характеру процесуального документу, оскільки чинний КАС України визначає, що є заявою, клопотанням та запереченням.

Так, статті 166 та 167 КАС України містять чіткі вимоги до форми та змісту заяви, клопотання і заперечення. Проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд прийшов до висновку, що вимога, яка міститься у відзиві за правовою природою не є ані клопотанням, ані заявою, ані запереченням.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд наголошує, що оскільки зазначена вимога, заявлена представником відповідача у відзиві на позов, не відповідає вимогам ч. 1 ст. 167 КАС України, то вона залишається без розгляду.

Повернення в даному випадку виконати фактично неможливо, оскільки зазначена вимога міститься в процесуальному документі відзиві на позов.

Щодо заяв учасників справи стосовно строку звернення до суду у з цим позовом, суд зазначає, що питання своєчасності звернення позивача до суду було предметом дослідження судом на стадії відкриття провадження у справі.

З наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що позивачем в адміністративному порядку було оскаржене податкове повідомлення рішення №0/29022/1817 від 10.12.2021 шляхом подання скарги від 29.12.2021 до ДПС України.

Як зазначив позивач, рішення за результатами розгляду скарги позивачем отримане не було, а 03.01.2024 в Електронному кабінеті платника податків позивача в розділі Стан розрахунків з бюджетом з`явилися відомості про рішення про підтвердження ППР №0/29022/1817 від 10.12.2021 по розгляду скарги по суті №167/6/99-00-06-03-01-06 від 03.01.2023 та відобразилася недоїмка у сумі 687569 грн. 60 коп., що підтверджується роздруківкою з Електронного кабінету платника податків.

Представник позивача звернулася до ДПС України з адвокатським запитом від 05.01.2024 з проханням надати рішення ДПС України за результатами розгляду скарги ТОВ "УСПІХ-СХІДНА УКРАЇНА" на податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 0/29022/1817 від 10.12.2021, у разі, якщо рішення за результатами розгляду скарги направлялося ТОВ "УСПІХ-СХІДНА УКРАЇНА", адвокат також просила надати докази такого відправлення.

У відповідь на вказаний адвокатський запит представника позивача від 05.01.2024 ДПС України надано відповідь за вих. №521/ від 10.01.2024, в якому зазначено, що за результатами розгляду скарги ДПС було прийнято рішення від 03.01.2023 № 167/6/99-00-06-03-01-06 (далі - Рішення), яким залишено без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 10.12.2021 № 0/29022/1817, а скаргу - без задоволення.

Також зазначено, що вказане рішення було направлено 03.01.2023 рекомендованим листом з повідомленням про вручення на зазначену у скарзі адресу (штрихкодовий ідентифікатор 826).

Аналогічні обставини зазначені представником відповідача у клопотанні про залишення позову без рорзгляду.

Відповідно до п. 42.1 - 42.3 ст. 42 Податкового кодексу України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті. Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

При цьому, п. 42.5 ст. 42 Податкового кодексу передбачено, що у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Як зазначив представник позивача, за вказаним контролюючим органом штрихкодовим ідентифікатором 826 будь-яка інформація про вручення або невручення із зазначенням причин такого на офіційному сайті Укрпошта відсутня. Вказані інформація також самостійно перевірена і підтверджена судом.

Письмових доказів про вручення або невручення позивачу вищевказаного відправлення до суду не надано.

Позивач також зазначив про обставини, які могли вплинути на неможливість вчасно отримувати всі поштові відправлення, які надходили за адресою 1, протягом 2022 та 2023 років, а саме з 24.02.2022 у зв`язку з початком військової агресії Російської Федерації проти України, бойовими діями у м. Харкові та постійними обстрілами, певний період часу господарська діяльність позивача фактично була паралізована. Приміщення за адресою 1 перебувають у користуванні позивача на підставі Договору оренди №3А-2-16 від 30.12.2016, укладеного з ТОВ «РЕЙН», однак, з 23.05.2022 приміщення за адресою 1 зайняла та почала використовувати для своїх потреб Військова частина НОМЕР_1 відповідно до Договору безоплатного користування нерухомого майна №1, який було укладено 23.05.2022 між ТОВ "Рейн" (Балансоутримувач), військовою частиною НОМЕР_1 (Користувач) та Харківським квартирно-експлуатаційне управлінням (попередня назва - Квартирно - експлуатаційним відділом м. Харків) (Платник). Як наслідок, з 23.05.2022 по сьогоднішній день позивач фактично не має доступу до своїх орендованих офісних приміщень.

Суд зазначає, що документи, що підтверджують вказані обставини, надані до суду, при цьому суд у тексті судового рішення не зазначає адресу 1 з огляду на приписи Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо забезпечення протидії несанкціонованому поширенню інформації про направлення, переміщення зброї, озброєння та бойових припасів в Україну, рух, переміщення або розміщення Збройних Сил України чи інших утворених відповідно до законів України військових формувань, вчиненому в умовах воєнного або надзвичайного стану» від 24 березня 2022 року № 2160-IX.

З урахуванням наданих до суду доказів суд на стадії відкриття провадження у справі прийшов до висновку про те, що про порушення своїх прав позивач дізнався у січні 2024 року, а тому строк звернення до суду ним не пропущено.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Головним управління ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ "УСПІХ СХІДНА УКРАЇНА" з питання порушення термінів сплати узгодженої суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість за період жовтень 2019, липень 2020,серпень 2020, вересень 2020,жовтень 2020, січень 2021 року, березень 2021 року, за результатами якої складено акт від 12.11.2021 № 20288/20-40-18-17.

У ході проведення камеральної перевірки контролюючим органом встановлено, що ТОВ "УСПІХ СХІДНА УКРАЇНА" порушено пункт 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, що призвело до несвоєчасної сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість: податкова декларація з податку на додану вартість за жовтень 2019, за липень 2020, за серпень 2020, за вересень 2020, за жовтень 2020, за січень 2021, за березень 2021, серпень 2021 та по уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок: від 15.06.2021 № , від 08.07.2021 № , від 03.08.2021 № .

ГУ ДПС в Харківській області винесено податкове повідомлення рішення № 0/29022/1817 від 10.12.2021, яким ТОВ «Успіх-Східна Україна» нараховано штраф у розмірі 50% грошового зобов`язання у сумі 687569 грн 60 коп.

За результатами адміністративного оскарження рішення ДПС прийнято рішення від 03.01.2023 № 167/6/99-00-06-03-01-06, яким залишено без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 10.12.2021 № 0/29022/1817, а скаргу - без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Стаття 67 Конституції України визначає, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

За правилами пункту 36.1 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Виконанням податкового обов`язку, як передбачено пунктом 38.1 статті 38 Податкового кодексу України, визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу України передбачено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідальність платника за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання передбачена статтею 124 Податкового кодексу України, пунктом 124.1 якої встановлено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Несплачене у встановлений законом строк узгоджене грошове зобов`язання визнається сумою податкового боргу платника податків. За несплату або несвоєчасну сплату платником податків узгодженої суми податкового зобов`язання, такий притягується до відповідальності у вигляді штрафу на умовах визначених податковим законодавством. Передумовою нарахування штрафних санкцій з підстав, визначених пунктом 124.1 статті 124 Податкового кодексу України, є несплата платником податків суми узгодженого податкового зобов`язання у встановлені законом строки.

Нормами пунктів 124.2 та 124.3 статті 124 Податкового кодексу України передбачено штрафні санкції за діяння, передбачені пунктом 124.1 та 123.2 цієї статті, але вчинені умисно.

Законом України від 16.01.2020 № 466-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» визначено, у яких випадках діяння вважається таким, що вчинене умисно, а також зазначено, що необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, у випадках, визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2 - 123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2 - 125-1.4 статті 125-1 Кодексу, є встановлення контролюючими органами вини особи.

Так, податковим правопорушенням, у відповідності із пунктом 109.1 статті 109 Податкового кодексу України, є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (у т. ч. осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 112.1, 112.2 статті 112 Податкового кодексу України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Ужиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Отже, невжиття платником податків достатніх заходів щодо дотримання правил та норм податкового законодавства, або якщо контролюючий орган доведе що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються не достатніми, платник податків вважається винною у вчиненні правопорушення.

Податковий кодекс України не містить визначення поняття «вина», однак умови, за яких особа вважається винною, наведені у пунктах 112.1, 112.2 статті 112 Податкового кодексу України та полягають у тому, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

При цьому, необхідно враховувати, що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Умовами, які визначають вину особи, у розумінні статті 112 Кодексу є: встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання; доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Саме можливість особою дотримуватися правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, однак не вжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання, через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи, у вчинені податкового правопорушення.

Тобто обов`язок доведення вини, Податкового кодексу України покладено на контролюючий орган, без виконання якого, особу не можливо притягнути до фінансової відповідальності за податкове правопорушення, для кваліфікації якого, умовою є наявність вини.

Так, згідно з пунктом 109.3 статті 109 Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи, лише у випадках визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2 - 123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2 - 125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу.

Юридичним фактом, з яким законодавець пов`язує відповідальність у вигляді штрафу на підставі пункту 124.3 статті 124 Податкового кодексу України, є обов`язок доведення контролюючим органом умислу платника податків, а саме, що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм Податкового кодексу України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.12.2022 у справі №520/9294/21, від 03.08.2023 у справі №520/22505/21, від 22 серпня 2023 року у справі №520/18519/21.

Учасниками справи не заперечувався факт несвоєчасності сплати позивачем узгодженого податкового зобов`язання.

Акт камеральної перевірки не містить жодних обґрунтувань умисного вчинення позивачем порушення норм пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України та необхідності застосування до позивача фінансових санкцій, передбачених пунктом 124.3 статті 124 Податкового кодексу України.

Доказів умисності несвоєчасної сплати позивачем узгоджених сум грошових зобов`язань відповідачем до суду не надано.

Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Кодексу, матеріали перевірки це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I Кодексу.

У акті перевірки в обов`язковому порядку зазначається можливість надання платником пояснень та додаткових документів у порядку визначеному статтею 86 Кодексу про вчинені ним податкові правопорушення.

Підставами для висновків під час проведення перевірок є наявні визначені статтею 83 Кодексу матеріали, зокрема це може бути наявні матеріали попередніх перевірок, що свідчать про здійснення платником податків аналогічного правопорушення з 01.01.2021.

Проте акт перевірки таких відомостей не містить, а містить лише посилання на податкові декларації та уточнюючі розрахунки до податкових декларацій, відомості щодо дати сплати зобов`язань по ним та граничний строк сплати таких зобов`язань.

Суд зауважує, що в межах камеральної перевірки неможливо встановити обставини, що свідчать про винність та умисність діянь платника податків, оскільки згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях, та даних відповідних електронних систем, які об`єктивно не можуть підтвердити чи спростувати розумність, добросовісність і належну обачність платника податків, що є необхідним для встановлення його вини.

Правова позиція про те, що контролюючий орган в межах камеральної перевірки не має змоги встановити наявність у платника умислу щодо несвоєчасної слати податкового зобов`язання викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2023 у справі №520/22505/21.

Стосовно посилань податкового органу на те, що заяви та документи, що підтверджують неможливість платника податків юридичної особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі податкового агента, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 року № 225 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України від ТОВ"УСПІХ СХІДНА УКРАЇНА" до ГУ ДПС у Харківській області не надходили, суд зазначає, що такі аргументи є повністю неприйнятними з огляду на те, що вказана норма права регулює правовідносини з моменту набрання нею чинності, у той час як спірне рішення винесено у 2021 році щодо правовідносин 2019-2020 років.

За такого правового регулювання, враховуючи висновки Верховного Суду у означеній категорії справ, що є обов`язковими для застосування, суд приходить до висновку про скасування спірного рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» (вул. Мухачова, буд. 1-А,м. Харків,61191, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Харківській області № 0/29022/1817 від 10.12.2021, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» ( адреса: 61191, м. Харків, вул. Мухачова, б. 1-А) визначено штраф у розмірі 50% грошового зобов`язання в сумі 687569 грн. 60 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх-Східна Україна» (вул. Мухачова, буд. 1-А,м. Харків,61191, ) суму судового збору у розмірі 8250 (вісім тисяч двісті п`ятдесят) грн 83 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 04 квітня 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ