Справа № 520/35029/23
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

29 березня 2024 року справа №520/35029/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді - Ніколаєвої Ольги Вікторівни,

за участю секретаря судового засідання - Гурець Юлії Дмитрівни,

представника позивача - Шишлова Олександра Миколайовича,

представників відповідача - Андрійчук Ганни Ігорівни,

Воробйова Сергія Олександровича,

ОСОБА_1 , -

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Новасфера" до Харківської митниці про визнання протиправним, скасування рішень та карток відмови, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нова Сфера" (далі по тексту - позивач, ТОВ "Нова Сфера") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Харківської митниці (далі по тексту - відповідач), в якій просить:

- визнати протиправними та скасувати: 2.1 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000595/2 від 23.10.2023 та картку відмови №UA807200/2023/000618 від 23.10.2023; 2.2 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000622/2 від 31.10.2023 року та картку відмови №UA807200/2023/000630 від 31.10.2023; 2.3 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000506/2 від 01.11.2023 та картку відмови №UA807200/2023/000637 від 01.11.2023.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000531 від 19.09.2023 та №UA807200/2023/000532 від 20.09.2023, є протиправними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі у порядку загального позовного провадження.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що у спірних правовідносинах діяв в межах наданих повноважень, відтак підстави для задоволення позову відсутні. Також зазначив, що статтею 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 МКУ. Митницею здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей використаних при обчисленні митної вартості. У результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності і неточності. Наданими декларантом документами висновки митного органу не спростовано, відтак прийняті рішення є правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.

Позивачем надано відповідь на відзив відповідача, в якому не погодившись з доводами представника відповідача, просив позовні вимоги задовольнити.

Протокольною ухвалою суду 19.02.2024 закрито підготовче провадження у справі та вирішено розпочати розгляд справи по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав доводи позовної заяви та відповіді на відзив, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти позову, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вислухавши правову позицію представника позивача та представника відповідача, дослідивши зібрані у справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Позивач зареєстрований як суб`єкт господарювання в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 03.06.2021 (податковий номер 44324382). Основний вид діяльності за КВЕД: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 26.05.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "НОВАСФЕРА" (покупець) та NOVINO TRAIDING LIMITED (постачальник) укладено контракт №NTL-20230526.

Між ТОВ «НОВАСФЕРА» та NOVINO TRADING LIMITED 11.07.2023 укладено додаткову угоду №б/н, якою внесено зміни та викладено у новій редакції ст.ст. 1, 6, 7, 8 до Контракту.

Абзацами 1, 2 ст. 1 Контракту (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою №б/н від 11.07.2023) визначено, що: «За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі «Товар»). Покупець зобов`язується оплатити Товар відповідно до умов цього договору.».

Абзацом 2 ст. 2 Контракту встановлено: «Загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку».

Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.».

Статтею 4 Контракту визначено: «Ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів долар США.».

Між приватним підприємством "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" (Виконавець) та ТОВ "НОВАСФЕРА" (Замовник) 09.07.2021 укладено договір про надання послуг по декларуванню товарів №09/07-21.

Пунктом 1.1 договору №09/07-21 визначено, що Замовник доручає, а виконавець зобов`язується за обумовлену плату і в обумовлений термін надавати послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів (далі - товарів) Замовника, що переміщуються через митний кордон України, та їх оформленню у митницях України, а також надавати інші, пов`язані із зовнішньоекономічною діяльністю Замовника, послуги.

З метою митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно контракту №NTL-20230526 від 26.05.2023 року, декларантом подано до Харківської митниці 2 електронні митні декларації.

1. ЕМД № 23UA59U8 від 19.09.2023 на товари, що надійшли на адресу ТОВ "НОВАСФЕРА" за зовнішньоекономічним контрактом №NTL-20230526 від 26.05.2023. На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 17.07.2023;

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NVTRL230717/2 від 17.07.2023;

3. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 9421 від 15.09.2023 року;

4. Декларація №MRN23PL322080NU65FYF2 від 14.09.2023;

5. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) №NVTRL230717/2 від 17.07.2023;

6. Прейскурант (прайс лист) виробника товару № NTR20230601/12 від 01.06.2023 року (з перекладом);

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № Б-18/09/23/05 від 18.09.2023;

8. Розрахунок ціни (калькуляція) №NVTRL230717/2 від 17.07.2023 (з перекладом);

9. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 11.07.2023;

10. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларується, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №NTL20230526 від 26.05.2023;

11. Договір про надання послуг митного брокера №09/07-21 від 09.07.2021;

12. Видаткова накладна №NVTRL230717/2 від 17.07.2023 (з перекладом);

13. Відвантажувальна специфікація №NVTRL230717/2 від 17.07.2023 (з перекладом);

14. Комерційна пропозиція №NTL20230515 від 15.05.2023(з перекладом);

15. Лист № 09/08-4 від 08.09.2023 з інформацією від ТОВ "НОВАСФЕРА", що страхування вантажу не здійснювалося;

16. Лист №09/16-2 від 16.09.2023 з інформацією від ТОВ "НОВАСФЕРА", що вантаж не підлягає ліцензуванню;

17. Лист №NVTRL230717/2/1 від 17.07.2023 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

18. Лист №NVTRL230717/2/2 від 17.07.2023 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

19. Лист №NVTRL230717/2/3 від 17.07.2023 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

20. Лист №NVTRL230717/2/4 від 17.07.2023 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

21. Лист №NVTRL230717/2/5 від 17.07.2023 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом);

22. Якісний опис №NVTRL230717/2 від 17.07.2023 (з перекладом).

Вказані документи були подані декларантом до митного органу разом з митною декларацією, що також підтверджено представником митного органу у відзиві на позов. Копії вказаних документів також містяться у матеріалах справи.

Митну вартість було заявлено за першим методом (ціною договору).

У відзиві на позов представник митного органу зазначив, що під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості товару, визначеної в ЕМД №23UA59U8 від 19.09.2023, спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів.

У зв`язку з чим, 19.09.2023 відповідачем направлено позивачу повідомлення №423951, в якому зазначалося, зокрема, що «На виконання вимог статті 54 МК України та відповідно до вимог статті 53 МК України в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; (Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо) - каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення (походження) з перекладом на вимоги ст. 254 Митний кодекс України - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 № 476. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» необхідно надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.»

Отримавши повідомлення митного органу, 19.09.2023 позивачем надіслано до митного органу ряд листів відповідей:

- у відповіді № 9/09/23-1 щодо надання виписки з бухгалтерської документації Пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. Статтею 5 Контракту №NTL20230526 від 26.05.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №NVTRL230717/2 від 17.07.2023 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «НОВАСФЕРА» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 19/09/23-2 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару Пунктом 6. ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист № NTR20230601/12 від 01.06.2023 ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією № 23UA59U8 та він вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді №19/09/23-3 щодо копії митної декларації країни відправлення з перекладом Пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках можу витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що декларацію №MRN23PL322080NU65FYF2 від 14.09.2023 ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією № 23UA59U8 та вона вже знаходиться у Відповідача. 01.01.1988 було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої також приєдналася держава Україна. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосованого у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1 Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 спрощено формальності у торгівлі товарами між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

- у відповіді № 19/09/23-4 щодо висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями - Пунктом 8 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що звіт про оцінку майна № Б-18/09/23/05 від 18.09.2023, підготовлений товарною біржою, ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією № 23UA59U8 та він вже знаходився у Відповідача.

- у відповіді №19/09/23-5 щодо надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів - Частиною 2 ст. 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товару. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів відсутня. Частиною 3 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках та за наявності цих документів може їх витребувати. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 4 ст. 53 МК України надано перелік документів, які митний орган може витребувати виключно за наявності та у випадку обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч. 5 ст. 53 МК України.

Крім того, у всіх вказаних відповідях підприємством зазначено, що всі необхідні та наявні у декларанта документи вже надано до митного органу, інші документи надаватися не будуть.

19.09.2023 року Відповідачем було направлено Позивачу повідомлення № 423953, в якому зазначалося, що «…митна вартість товару, оформленого в максимально наближений час до часу експорту оцінюваного товару №1 складає 3,96 дол.США/кг. У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України, митний орган проводить процедуру консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.»

Позивачем 19.09.2023 надано відповідь №19/09/23-6 на повідомлення 423953, в якому зазначено, що ТОВ «НОВАСФЕРА» разом із митною декларацією №23UA59U8 вже подано Відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ «НОВАСФЕРА» документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

19.09.2023 Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2, в якому вказано наступне: «Відповідно до ч.1 ст.337 Митного кодексу (далі МКУ) перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МКУ. Згідно з вимогами п.2 ч .2 ст. 52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ має право упевнюватися в достовірності або точності будь якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості та письмово запитувати у декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості. У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59-63. Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості:

Зокрема:

Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству:

-ненадана будь яка цінова інформація щодо вартості товару (прайс лист, калькуляція) від виробника товару, надана пропозиція на замовлення покупця відповідно до контракту №NTL20230526;

- декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- не надано до митниці митну декларацію країни відправлення;

не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ та відмовою декларанта надати додаткові документи ,щодо митної вартості; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. Джерелом інформації для даного Рішення по товару: МД №UA 902080/2023/802408 від 11.09.2023 т1. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних товарів) у відповідності до статті 59 МК України. Розрахунок митної вартості: товар № 1: 3,96 дол. США/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено у електронному повідомленні декларанту. Декларант має право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.»

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000531 від 19.09.2023.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ "НОВАСФЕРА" складена нова ІМ 40 ДЕ МД №23UA15U0, відповідно до якої товари були випущені у вільний обіг та визначено ціну товару за другорядним (резервним) методом.

2. ЕМД №23UA52U1 від 20.09.2023 на товари, що надійшли на адресу ТОВ "НОВАСФЕРА" за зовнішньоекономічним контрактом №NTL-20230526 від 26.05.2023.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) №б/н від 11.07.2023;

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) №NVTRL230711/3 від 11.07.2023;

3. Автотранспортна накладна (Road consignment note) №3350 від 14.09.2023;

4. Декларація № MRN23PL322080NS65AU48 від 12.09.2023;

5. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NVTRL230711/3 від 11.07.2023;

6. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20230601/10 від 01.06.2023 року (з перекладом);

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № Б-18/09/23/05 від 18.09.2023;

8. Розрахунок ціни (калькуляція) №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 (з перекладом);

9. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №б/н від 11.07.2023;

10. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларується, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №NTL20230526 від 26.05.2023;

11. Договір про надання послуг митного брокера №09/07-21 від 09.07.2021;

12. Видаткова накладна №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 (з перекладом);

13. Відвантажувальна специфікація № NVTRL230711/3 від 11.07.2023 (з перекладом);

14. Комерційна пропозиція № NTL20230515 від 15.05.2023 (з перекладом);

15. Лист №09/15-3 від 15.09.2023 з інформацією від ТОВ "НОВАСФЕРА", що страхування вантажу не здійснювалося;

16. Лист №09/15-4 від 15.09.2023 з інформацією від ТОВ "НОВАСФЕРА", що вантаж не підлягає ліцензуванню;

17. Лист №NVTRL230711/3/1 від 11.07.2023 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

18. Лист №NVTRL230711/3/2 від 11.07.2023 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

19. Лист №NVTRL230711/3/3 від 11.07.2023 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

20. Лист №NVTRL230711/3/4 від 11.07.2023 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

21. Лист №NVTRL230711/3/5 від 11.07.2023 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом);

22. Якісний опис №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 (з перекладом).

Вказані документи були подані декларантом до митного органу разом з митною декларацією, що також підтверджено представником митного органу у відзиві на позов. Копії вказаних документів також містяться в матеріалах справи.

Митну вартість було заявлено за першим методом (ціною договору).

У відзиві на позов представник митного органу зазначив, що під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості товару, визначеної в ЕМД №23UA52U1 від 20.09.2023, спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів.

У зв`язку з чим, 20.09.2023 відповідачем було направлено позивачу повідомлення №424180, в якому зазначалося, зокрема, що «На виконання вимог статті 54 МК України та відповідно до вимог статті 53 МК України в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; (Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо) - каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення (походження) з перекладом на вимоги статті 254 Митний кодекс України - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» необхідно надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Повідомляє, що митна вартість товару, оформленого в максимально наближений час до часу експорту оцінюємого товару №1 складає 3,96 дол. США/кг. У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України, митний орган проводе процедуру консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.»

Отримавши повідомлення митного органу, 20.09.2023 позивачем надіслано до митного органу ряд листів - відповідей.

- у відповіді №20/09/23-1 щодо надання виписки з бухгалтерської документації Пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. Статтею 5 Контракту №NTL20230526 від 26.05.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «НОВАСФЕРА» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 20/09/23-2 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару Пунктом 6. ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист №NTR20230601/10 від 01.06.2023 ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією №23UA52U1 та він вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді № 20/09/23-3 щодо копії митної декларації країни відправлення з перекладом Пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках можу витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що декларацію №MRN23PL322080NS65AU48 від 12.09.2023 ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією №223UA52U1 та вона вже знаходиться у Відповідача. 01.01.1988 було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої також приєдналася держава Україна. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосованого у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1 Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 спрощено формальності у торгівлі товарами між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

- у відповіді № 20/09/23-4 щодо висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями - Пунктом 8 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що звіт про оцінку майна №Б-18/09/23/05 від 18.09.2023, підготовлений товарною біржою, ТОВ «НОВАСФЕРА» вже було подано разом із митною декларацією №23UA52U1 та він вже знаходився у Відповідача.

- у відповіді №20/09/23-5 щодо надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів - Частиною 2 ст. 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товару. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів відсутня. Частиною 3 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках та за наявності цих документів може їх витребувати. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 4 ст. 53 МК України надано перелік документів, які митний орган може витребувати виключно за наявності та у випадку обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч. 5 ст. 53 МК України.

- у відповіді №20/09/23-6 що ТОВ «НОВАСФЕРА» разом із митною декларацією №23UA52U1 вже подано Відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ «НОВАСФЕРА» документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

Крім того, у всіх вказаних відповідях підприємством зазначено, що всі необхідні та наявні у декларанта документи вже надано до митного органу, інші документи надаватися не будуть.

Відповідачем 20.09.2023 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000521/2, в якому вказано наступне: «Відповідно до ч.1 ст.337 Митного кодексу (далі МКУ) перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МКУ. Згідно з вимогами п.2 ч .2 ст. 52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ має право упевнюватися в достовірності або точності будь якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості та письмово запитувати у декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості. У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59-63. Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості:

Зокрема:

Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству:

- не надана будь яка цінова інформація щодо вартості товару (прайс лист, калькуляція) від виробника товару, надана пропозиція на замовлення покупця відповідно до контракту №NTL20230526;

- декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- не надано до митниці митну декларацію країни відправлення;

- відповідно до п.3 контракту умови поставки "посточальник забов`язан, завантажити товар на борт судна в порту..", що свідчить про умови поставки FOB, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості товару;

не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ та відмовою декларанта надати додаткові документи, щодо митної вартості; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. Джерелом інформації для даного Рішення по товару: МД №UA 902080/2023/802408 від 11.09.2023. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних товарів) у відповідності до статті 59 МК України. Розрахунок митної вартості: товар №1: 3,96 дол. США/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено у електронному повідомленні декларанту. Декларант має право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МК України або до суду.»

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000532 від 20.09.2023.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ "НОВАСФЕРА" складена нова ІМ 40 ДЕ МД №23UA16U7, відповідно до якої товари були випущені у вільний обіг та визначено ціну товару за другорядним (резервним) методом.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті електронних митних декларацій, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.6,7 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 Митного кодексу України).

Аналіз вказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 10 червня 2020 року по справі №1.380.2019.004752, яку відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 13 липня 2021 року у справі №200/6521/20-а наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У постанові від 05.05.2022 у справі №2040/6019/18 Верховний суд також дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.

Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.

Слід зазначити, що наявність таких обставин має бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що перед прийняттям оскаржуваних рішень, після отримання ЕМД, поданих ТОВ "НОВАСФЕРА" до митного органу, управлінням митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД направлено декларанту ряд повідомлень щодо надання пояснень та додаткової інформації у зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів.

Листами ТОВ "НОВАСФЕРА", в яких викладено додаткові пояснення, повідомлено Харківську митницю, що підприємством були направлені до митного органу усі можливі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару по вказаним вище ЕМД. Інші документи, які знаходяться у митного органу, надаватися не будуть.

Суд звертає увагу, що надання позивачем додаткових документів повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень пункту 2 частини 6 статті 54, частини 2 статті 256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів.

Суд звертає увагу, що митним органом мають аналізуватись лише ті документи та відомості в них, що дійсно мають вплив на формування митної вартості товарів.

Правомірність такого підходу неодноразово оцінювалася судами, зокрема Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 у справі №804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути. Відтак, відповідач отримав від позивача вичерпну інформацію щодо додаткових документів, надання яких забезпечить митне оформлення товару за визначеною у декларації вартістю.

Зазначення відповідачем одночасно усіх можливих причин, що передбачені частиною 6 статті 54 Митного кодексу України, не можна вважати належним обґрунтуванням коригування митної вартості товарів та подальшої відмови у митному оформленні товарів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.04.2018 по справі №820/2014/17, в якій Верховний Суд також вказав, що формальне виконання процедури консультацій, надлишкове узагальнення причини невизнання задекларованої позивачем митної вартості свідчать про відсутність практичної реалізації в діяльності відповідача принципу належного урядування і принципів адміністративної практики, рекомендованих Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 "Про захист особи відносно актів адміністративних органів".

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд також зазначає, що факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Крім того, у відповідях на повідомлення митного органу підприємство-декларант зазначав, що усі необхідні та наявні у ТОВ "НОВАСФЕРА" документи надано та знаходяться у митного органу, інші документи надаватися не будуть.

Митним органом прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023, №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000531 від 19.09.2023 та №UA807200/2023/000532 від 20.09.2023.

Суд звертає увагу, що за змістом вказаних вище електронних митних декларацій №23UA59U8 від 19.09.2023, №23UA52U1 від 20.09.2023, які подавалися декларантом, розмитнення здійснювалося по аналогічному товару (трикотажне полотно, текстильний матеріал), по аналогічній країні виробництва, в рамках одного контракту №NTL20230526 від 26.05.2023.

Виходячи з положень ст. 53 МК України, для підтвердження митної вартості товару декларант надає необхідні та наявні у нього документи, передбачені ч. 2 цієї статті, і виключно у випадку наявності у поданих документах розбіжностей, наявних ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, надає документи, передбачені ч. 3 ст. 53 МК України.

Законодавчо встановлено, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів та інше.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, встановлених ч. 3 ст. 53 МК України.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

Одночасно з цим, відповідач у повідомленнях щодо Митних декларацій запитував у позивача документи, які вже було подано останнім до направлення цих повідомлень (тобто, на момент відправлення повідомлень у відповідача вже були всі необхідні документи, про що наглядно продемонстровано у фактичних обставинах відносно Митних декларацій), або запитував документи, яких не існувало/не були наявними (тобто, вони не повинні надаватися відповідно до положень ч. 3 ст. 53 МК України), або вимагав документи, які не підпадають під ч.ч. 2, 3, 4 ст. 53 МК України (тобто, їх вимагання прямо заборонено ч. 5 ст. 53 МК України).

Окрім цього, у повідомленнях щодо Митних декларацій відповідач запитував додаткові документи (які також вже було подано Позивачем або їх не існувало/не були наявними), що підпадають під ч. 3 ст. 53 МК України та вимагають наявності законодавчо встановлених підстав для їх витребування, яких відповідач не мав. Логічно припустити, що Відповідач навіть не ознайомився або свідомо проігнорував подані позивачем документи, що підтверджує незаконність його дій та протиправність винесених рішень та карток відмови.

Тобто, позивач хоча й не був зобов`язаний подавати додаткові документи Відповідачу, проте, одночасно з Митними деклараціями надав розширений пакет документів (як основних, так і додаткових) для підтвердження правильності та достовірності визначення ним митної вартості задекларованих товарів, але відповідач взагалі не взяв до уваги надані документи (про що в т.ч. свідчать повідомлення про необхідність подання Декларантом документів, які вже були наявні у Відповідача).

Отже, повнота поданих позивачем документів та відповідність характеристик товарів, зазначених у поданих документах, свідчать про необґрунтованість сумнівів Відповідача у достовірності поданих відомостей.

Аналіз положень ч. 3 ст. 53, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 54, ст. 58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Прийняті спірні рішення відносно Митних декларацій №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 містять аналогічні "обґрунтування" причин, через які заявлену Декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59-63. Митного кодексу України.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 відповідач здійснив коригування з наступної підстави: "-не надана будь яка цінова інформація щодо вартості товару (прайс лист, калькуляція) від виробника товару, надана пропозиція на замовлення покупця відповідно до контракту №NTL20230526".

Відповідач, з-поміж іншого, запитував у Позивача документи, передбачені ч. 3 ст. 53 МК України, як каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи продукції.

Калькуляції собівартості, передбачені ч. 4 ст. 53 МК України, не запитувалися Відповідачем взагалі, проте все одно були надані Позивачем одночасно із Митними деклараціями.

Такі документи складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації. (на цьому також наголошено у постанові ВС від 27.01.2022 у справі № 810/3667/15 (провадження №К/9901/7943/18)).

Відповідач одночасно з Митними деклараціями надавав як прайс-листи №NTR20230601/12 від 01.06.2023, №NTR20230601/10 від 01.06.2023, так і калькуляції собівартості товару №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023.

Отже, твердження Відповідача про відсутність цінової інформації щодо вартості товару (прайс-листа, калькуляції) в пакеті документів до Митних декларацій є необґрунтованим та спростованим фактичними обставинами справи та наданими Позивачем документами.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 Відповідач здійснив коригування з наступної підстави: "-декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;"

Безпідставність здійсненого коригування полягає у наступному.

Відповідно до п.п. 5, 6 ч. 10 ст. 58 МКУ, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Тобто, при визначенні митної вартості витрати на транспортування, навантаження, вивантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України додаються тільки тоді, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті.

Подані позивачем документи дозволяють встановити той факт, що витрати на транспортування, навантаження, вивантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України вже включено в ціну товару.

Відповідачу одночасно з Митними деклараціями було надано Контракт. Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.».

У наданих Відповідачу інвойсах №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 вказано умову поставки CPT Харків, Україна.

Згідно з правилами Інкотермс 2010:

CPT

CARRIAGE PAID TO (…named place of destination)

ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (…назва місця призначення)

Термін «фрахт перевезення оплачено до…» означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

А.6. Розподіл витрат

Продавець зобов`язаний, з урахуванням положень статті Б.6:

- нести усі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки у відповідності зі статтею А.4, а також сплатити ціну фрахту та всі інші витрати, що випливають із статті

А.3 "а", включаючи витрати щодо завантаження товару та будь-які платежі за розвантаження його в місці призначення, покладені на продавця відповідно до договору перевезення;

- сплатити, коли це належить, витрати експортних митних процедур, а також усі мита, податки та інші збори, що підлягають сплаті при експорті товару та які потребуються для його транзитного перевезення через будь-яку країну у випадках, коли вони відповідно до договору перевезення покладаються на продавця.

Отже, згідно з правилами Інкотермс 2010, CPT означає, що продавець зобов`язаний сплатити витрати та фрахт, необхідні для доставки товару.

Окрім того, відповідачу одночасно з Митними деклараціями за вказаними спірними рішеннями надавалися калькуляції собівартості товару № NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023, відповідно до яких в ціну товару включено фрахт.

Також Відповідачу одночасно з цими Митними деклараціями надавалися листи постачальника №NVTRL230717/2/1 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/1 від 11.07.2023 на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

До Митних декларацій також надавалися і автотранспортні накладні №9421 від 15.09.2023, №3350 від 14.09.2023, в яких містяться посилання на інвойси №NVTRL230717/2 від 17.07.202, №NVTRL230711/3 від 11.07.202 відповідно, які, в свою чергу, умовами поставки визначають саме CPT.

Отже, твердження відповідача про те, що документальне підтвердження щодо витрат на транспортування відсутнє, є явно необґрунтованим та спростованим, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару.

Умовами поставки CPT саме на продавця покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

Це зазначено також у постанові ВС від 17.01.2023 року у справі №0440/5532/18: "Якщо поставка імпортованих платником товарів…охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар."

Окремо у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 відповідач здійснив коригування з наступної підстави "- відповідно до п.3 контракту умови поставки "постачальник зобов`язан, завантажити товар на борт судна в порту.., що свідчить про умови поставки FOB, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості товару.

Безпідставність здійсненого коригування полягає у наступному.

Умовою поставки товару за інвойсом №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 є CPT, що кореспондується із наданими Позивачем документами, а тому припущення Відповідача щодо іншої умови поставки є необґрунтованим, як і твердження Відповідача про те, що не враховано вартість перевезення, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару, що повністю документально підтверджено Позивачем.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 відповідач здійснив коригування з наступної підстави: "- не надано до митниці митну декларацію країни відправлення".

Декларації на підтвердження факту експорту товарів №MRN23PL322080NU65FYF2 від 14.09.2023, №MRN23PL322080NS65AU48 від 12.09.2023 були подані одночасно з Митними деклараціями та вже знаходилися у відповідача.

З огляду на те, що експортні декларації є додатковими документами у розумінні ч.3 ст. 53 МК України, то навіть їх не надання, не є підставою для невизнання визначеної декларантом митної вартості, адже ч. 2 статті 53 МК України такі документи не віднесені до обов`язкових для подання й, до того ж, не впливають на митну вартість як таку та не містять відомостей, необхідних для перевірки митної декларації (постанова ВС від 09.04.2021 у справі №804/5143/16 (провадження №К/9901/30264/18)).

Щодо того, що Позивачем підтверджено всі складові митної вартості та використані відомості підтверджені в повній мірі документально, а розбіжності у наданих документах відсутні.

Так відповідно до доданих документів на підтвердження митної вартості:

Вартість товару дол. США/м вказана у вже наявних у відповідача прайс-листах №NTR20230601/12 від 01.06.2023, №NTR20230601/10 від 01.06.2023. Загальна вартість товару, що відображена в Митних деклараціях, підтверджена вже наявними у відповідача інвойсами №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, що підтверджується в т.ч. вже наявними у Відповідача листами постачальника №NVTRL230717/2/1 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/1 від 11.07.2023.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника №NVTRL230717/2/4 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/4 від 11.07.2023 та листами ТОВ «НОВАСФЕРА» №09/08-4 від 08.09.2023, № 09/15-3 від 15.09.2023.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується вже наявними у ідповідача листами постачальника №NVTRL230717/2/5 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/5 від 11.07.2023.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у відповідача листами постачальника №NVTRL230717/2/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/2 від 11.07.2023.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023 ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника №NVTRL230717/2/3 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3/3 від 11.07.2023 та листами ТОВ «НОВАСФЕРА» №09/16-2 від 16.09.2023, №09/15-4 від 15.09.2023.

Звертаємо увагу, що всі витрати вказано у калькуляціях собівартості №NVTRL230717/2 від 17.07.2023, №NVTRL230711/3 від 11.07.2023, які також надавалися відповідачу, інші витрати відсутні.

Тобто, всі наведені документи на підтвердження складових митної вартості товару за двома Митними деклараціями Відповідачу було надано та вони вже знаходилися у відповідача. Розбіжності у наданих документах відсутні.

Іншою підставою коригування митної вартості товарів, наведеною у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023 та №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 є: « 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари».

Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Інформація щодо угод на ідентичні товари є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання прямо забороняється ч. 5 ст.53 МК України.

У той же час спірні рішення не містять жодного об`єктивного обґрунтування Відповідачем недостовірності заявленої Декларантом/Позивачем вартості товарів, а саме по собі припущення митного органу про подання Декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, можливої відмінності між рівнем заявленої Декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої Декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

Таким чином, обґрунтування відповідача як про ненадання позивачем інформації щодо угод на ідентичні товари, яка не є в розумінні ст. 53 МК України документом, що має подаватися Декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, так і про відсутність цієї інформації в розпорядженні митного органу, не є підставою для застосування другорядного методу та свідчать про безпідставність також підстави, вказаної у спірних рішеннях.

Окрім того, відповідач абстрактно посилався на те, що нібито декларантом не спростовані наявні розбіжності у документах. Водночас, документи, подані позивачем, однозначно та точно дозволяють встановити митну вартість за ціною угоди, що виключає існування будь-яких розбіжностей.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 55 МК України прямо встановлено, що, серед іншого, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Проте, в оскаржуваних рішеннях відповідач не вказав конкретні обставини, які викликали у митного орану відповідні сумніви, не спростував числові значення складових митної вартості імпортованого товару, спірні рішення не містять обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної Відповідачем у рішеннях, що доводило б обґрунтованість рівня скоригованої ним митної вартості товару, та не розкриває конкретних фактів, які вплинули на таке коригування, що вказує на його невідповідність вимогам ч. 2 ст. 55 МК України.

У повідомленнях/рішеннях відповідачем не зазначено жодних реальних розбіжностей у документах, що стосуються числового значення заявленої митної вартості, також не наведені наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому, надані позивачем документи не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених Позивачем у Митних деклараціях та не свідчать про те, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом. Більш того, самі по собі припущення Відповідача про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей не є достатніми для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої Декларантом.

Також підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначених в Митних деклараціях, поданих позивачем, стала цінова інформація на подібні товари.

Посилання у спірних рішеннях лише на номери митних декларацій та їх дати, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування відповідачем можливості визначення митної вартості за другорядним методом.

Дана позиція підтримані ВС у постанові від 13.01.2022 у справі №520/11061/2020:

"Колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що текст рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару, як і письмові пояснення митниці у поданому ним відзиві на позовну заяву, не містить жодних відомостей про подібність товарів за поданою заявником через декларанта митними деклараціями №UA500110/2020/9287 від 08.08.2020, №UA100130/2020/707104 від 04.08.2020, №UA500500/2020/500931 від 07.08.2020, №UA100130/2020/707010 від 03.07.2020 та про схожість умов поставки товару.

Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, судом першої інстанції враховано, що текст спірного рішення про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту, за висновком суду першої інстанції, не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номери митних декларацій як на джерела цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Відомості з інформаційних баз даних мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

Таким чином, надані позивачем до суду так і відповідачу, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документи на підтвердження митної вартості товару у повній мірі підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2023/000489/2 від 19.09.2023, №UA807000/2023/000521/2 від 20.09.2023 необґрунтовані та підлягають скасуванню в судовому порядку.

При цьому, суд звертає увагу, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 року у справі №520/3246/2020, від 03.11.2022 у справі №П/811/1614/16.

Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000531 від 19.09.2023, №UA807200/2023/000532 від 20.09.2023, суд зазначає наступне.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000531 від 19.09.2023, №UA807200/2023/000532 від 20.09.2023.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 у справі №809/506/17 ).

Отже, позовні вимоги у цій частині також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі v. Finlandвід 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spainвід 09.12.1994, статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВАСФЕРА".

Розподіл судових витрат щодо сплати судового збору здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Новасфера" (вулиця Залізнична, будинок 1-Б, кабінет 49, місто Луцьк, Волинська область, 43006, ) до Харківської митниці (вулиця Короленка, будинок 16Б, місто Харків, харківська область, 61003, ) про визнання протиправним, скасування рішень та карток відмови - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці від 23.10.2023 №UA807000/2023/000595/2.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Харківської митниці від 23.10.2023 №UA807200/2023/000618.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці від 31.10.2023 №UA807000/2023/000622/2.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови від 31.10.2023 №UA807200/2023/000630.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 01.11.2023 №UA807000/2023/000506/2.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови від 01.11.2023 №UA807200/2023/000637.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Новасфера" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області судовий збір у розмірі 26404,99 грн (двадцять шість тисяч чотириста чотири тисячі гривні 99 копійок).

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлено 04.04.2024.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА