Справа № 160/6179/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 квітня 2024 року Справа № 160/6179/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник С.В., розглянувши позовну заяву комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,-

ВСТАНОВИВ:

06.03.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , в якій позивач на виконання вимог ухвали суду від 11.03.2024 року з урахуванням уточненої позовної заяви просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-11-09-002611-а від 21.02.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено наступне. Пунктом 2.1 додатку 6 тендерної документації зазначено: «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору». Предмет закупівлі - Поточний ремонт побутових приміщень та даху в корпусі літ. «Л-1» за адресою : м. Дніпро, вул. Академіка Белелюбського, 28. Враховуючи специфіку послуг з поточного ремонту приміщень та з урахуванням того, що не існує абсолютно однакового переліку наданих послуг поточних ремонтів приміщень, для запобігання дискримінації, замовником у тендерній документації визначено формулювання щодо аналогічних договорів (не зазначивши, що код за ДК аналогічного договору повинен співпадати з кодом ДЕС предмету закупівлі) та з формою документального підтвердження. За загальним правилом, аналогічним договором слід вважати такий договір, який відповідає запропонованому за видом та за предметом. Предмет закупівлі - послуги з поточного ремонту приміщень. Учасник може надати документ про виконання аналогічного договору за назвою послуги- поточний ремонт. Учасник у складі пропозиції надав аналогічні договори: ID:UA-2020-04-06-000018-с закупівлі, предмет закупівлі - Поточний ремонт приміщення класу в будівлі «Житлова прибудова господарського призначення» державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4), за адресою: вул. Надії Алексеєнко, 80, м. Дніпро; ID:UA-2019-03-18-000008-с закупівлі, предмет закупівлі - Поточний ремонт з улаштування покриття підлоги та облицювання стін у приміщенні «кімната для миття посуду та інвентарю» в режимному корпусі літера Я-5 державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)». Таким чином, позивачем (замовником) в умовах тендерної документації не зазначено будь-яких критеріїв оцінки терміну аналогічні договори, окрім необхідності надання копій вказаних договорів, що і було зроблено учасником. Надані договори відповідають вимогам замовника та можуть вважатися аналогічними за своєю правовою природою та предметом закупівлі у розумінні Закону. В умовах тендерної документації, а саме в пункті 2.1.2 додатку 6 зазначено, що учасник повинен надати: «Скан -копія договору в повному обсязі, що наведений(ні) в вищезазначеній довідці, та акту або видаткової накладної, що підтверджують виконання зазначеного договору» в одиничному числі. Таким чином, позивачем (замовником) в умовах тендерної документації не встановлювалась вимога до учасника про надання актів або видаткових накладних по двом аналогічним договорам, а отже наданий акт на один договір відповідає вимогам замовника. Жоден нормативний акт не визначає такого поняття, як «лист-відгук», і не зобов`язує контрагента договірних відносин надавати їх після виконання договору. Умовами тендерної документації не зазначались вимоги до учасника, а ні щодо кількості відгуків з попередніх місць роботи, а ні те, що зазначені відгуки повинні бути саме за аналогічними договорами, наданими учасником на виконання підпункту 2.1.1. Учасник у складі пропозиції, на виконання цієї вимоги надав відгук з попереднього місця роботи від «ТПО «АРМАДА ГРУП» - підприємства, якому надавались аналогічні послуги (роботи). Таким чином, наданий відгук відповідає вимогам замовника. Враховуючи вищевикладене, висновок Східного офісу Держаудитслужби, що пропозиція учасника торгів ФОП ОСОБА_1 підлягала відхиленню як така, що забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, які визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції є таким, що не відповідає фактичним обставинам справи. Позивачем зобов`язано комунальне підприємство «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором від 27.11.2023 №276/23 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку через електронну систему закупівель інформацію та /або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства в сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. На думку позивача, відповідач не виконав передбаченого підпунктом 3 п. З3Положення «Про державну аудиторську службу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 основного свого завдання здійснення фінансового контролю саме спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового та результативного використання та збереження активів та досягнення економії коштів, адже у Висновку не проаналізував наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції з результатами аналізу інших питань, щодо яких зазначив про відсутність порушень закону про закупівлі та без обґрунтування підстав для розірвання укладеного договору. Не відповідає критерію «пропорційності» вимога розірвати договір, який виконується сторонами, оскільки може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору. Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований у Висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками. У результаті розірвання договору КП Дніпровський метрополітен не зможе повернути у первісний стан приміщення, оскільки вже проведений частковий ремонт, та відповідно таке розірвання в жодному разі не матиме своїм наслідком усунення виявлених порушень, які не впливають ні на технічні характеристики поточного ремонту, ні на вартісні показники предмету закупівлі.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2024 року, зазначена вище справа була розподілена та 07.03.2024 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 року означену позовну було залишено без руху та надано було позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 3028 грн.; позовної заяви та її копіями, відповідно до кількості учасників справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України; заяви про залучення третьої особи, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України.

У встановлений ухвалою суду від 11.03.2024 року строк позивач усунула недоліки адміністративного позову.

При вирішення питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі та призначення її до розгляду суд виходить з такого.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

За змістом норм ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом ч. 4 ст. 12 цього Кодексу визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років».

Поряд з цим, згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Також нормами ч. 2 і 3 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши наявні матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд вважає, що подана до суду позивачем позовна заява підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

З матеріалів адміністративного позову порушень строків, передбачених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, не вбачається.

Підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі не має.

Слід зазначити, що у поданій до суду позовній заяві серед заявлених позовних вимог, позивачем заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Позивач не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Щодо залучення у якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору як фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Слід зазначити, що відповідно до частина 2 стаття 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Аргументи даної заяви про залучення третьої особи зводяться до наступного. КП «Дніпровський метрополітен» згідно свого річного плану закупівель та відповідно до вимог ЗУ «Про публічні закупівлі» оголосило та провело закупівлю № UА-2023-11-09-002611-а, предметом якої був Поточний ремонт побутових приміщень та даху в корпусі літ. "Л-1" за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами процедури закупівлі UА-2023-11-09-002611-а у формі відкритих торгів, визначено переможцем ФОП ОСОБА_2 . Між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено Договір №НДВ-276/23 про надання послуг. Східним офісом Держаудитслужби зобов`язано КП «Дніпровський летрополітен» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень зстановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо ірипинення зобов`язань за Договором від 27.11.2023 №276/23 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України

Відтак суддя вважає, що рішення у справі може вплинути на права та інтереси фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , суд вважає за необхідне останню залучити до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Керуючись статтями 12, 49, 171, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження позовну заяву комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та відкрити провадження в адміністративній справі.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду з 25 квітня 2024 року за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 1.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею С. В. Прудником.

У задоволенні клопотання комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 .

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі та третій особі.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (третя особа) має право подати з дотриманням вимог ч.ч. 2 - 4 ст. 162 КАС України, пояснення щодо позову (п. 10. ч. 9. ст. 171 КАС України) - протягом двох днів з дня вручення третій особі ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом двох днів з дня його отримання.

Роз`яснити відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення та пояснення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Інформацію щодо адміністративної справи учасники даної справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник