Справа № 320/6448/21
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6448/21 Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2022 року (повний текст складено 30 листопада 2022 року) у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_2 ) на АДРЕСА_3 » від 01.03.2021 №КВ 30 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за цією адресою від 15.03.2021 №КВ 66, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що замовником будівництва порушено норми законодавства, оскільки будівельні роботи виконуються фактично без проектної документації на будівництво та без забезпечення авторського нагляду, замовник навів недостовірні дані у повідомленні про початок будівельних робіт, від так відповідний об`єкт будівництва слід кваліфікувати як самочинне будівництво, що має наслідком припинення права на виконання будівельних робіт.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, а внаслідок реєстрації права власності на новозбудований об`єкт, така декларація вичерпала свою дію фактом виконання.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що рішення суду першої інстанції ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, введення в Україні воєнного стану, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивачем було зареєстровано подане відповідачем повідомлення від 01.03.2021 №КВ30 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1) (а.с.18-22).

У вказаному повідомленні зазначено, що ОСОБА_1 є замовником будівельних робіт «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_4 »; проектна документація розроблена ТОВ «Проектна майстерня «Архітектор» (0), головний архітектор ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат АА001791, на підставі наказу ТОВ «Проектна майстерня «Архітектор» від 15.02.2021 №16/02/П; відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2

15.03.2021 позивачем зареєстровано декларацію №КВ 66 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), згідно з якою об`єкт містобудування «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_4 » готовий до експлуатації, а також відповідальною особою генерального проектувальника, головного архітектора (інженера) проекту, що здійснює авторський нагляд, вказано ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат АА001791, на підставі наказу ТОВ «Проектна майстерня «Архітектор» від 15.02.2021 №16/02/П, інженер з технічного нагляду - ОСОБА_3 , кваліфікаційний сертифікат АТ008897, на підставі договору на здійснення технічного нагляду від 22.02.2021 № 18/02/Т (а.с.27-33).

15.04.2021 на адресу позивача надійшов лист (вх. №073-2329) від ОСОБА_2 , в якому зазначено, що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2021 № КВ30 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 15.03.2021 №КВ 66 вказано особисті дані головного архітектора проектів ОСОБА_2 із кваліфікаційним сертифікатом АА37091, та відповідні дані про накази щодо призначення головного архітектора проекту та ведення авторського нагляду, які не відповідають дійсності, оскільки ним не проводились проектні роботи щодо об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_4 », не укладалось жодних договорів та не видавались накази на призначення головного архітектора проекту та авторського нагляду. У зв`язку з чим, ОСОБА_2 просив припинити право на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 01.03.2021 № КВ30 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 15.03.2021 №КВ 66 (а.с.39).

У зв`язку з наведеною інформацією, вважаючи, що ОСОБА_1 зазначив недостовірні дані у поданих ним повідомленні та декларації, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що після реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна відсутні підстави для скасування (припинення) його права на виконання будівельних робіт, а належним доказом щодо підтвердження виявленого Департаментом факту зазначення відповідачем недостовірних даних у вищевказаних повідомленні та декларації може бути відповідний акт перевірки, яка позивачем не проводилась.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Питання отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок №466), а механізм прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок № 461), в редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 13 Порядку № 466 закріплено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 р. № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

У силу вимог п.11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

За приписами ч.1 ст.39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнює та надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг один примірник декларації, зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Пунктом 18 Порядку № 461 закріплено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Частиною 2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» закріплено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Таким чином, скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт та реєстрації декларації може бути у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у них недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, виключною підставою для скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі відповідного повідомлення, та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; будівництво здійснюється/здійснено за відсутності затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорту; скасовано містобудівні умови та обмеження.

При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із зазначених умов, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Отже, в силу вимог ч.8 ст.36 Закону № 3038-VI та п.11 Порядку № 466 замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Підставою для звернення до суду з даним позовом було отримання позивачем листа від ОСОБА_2 , в якому останній заперечує свою участь у проведенні проектних робіт щодо об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_4 , зазначивши, що в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2021 № КВ30 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 15.03.2021 №КВ 66 зазначена інформація, яка не відповідає дійсності.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 22 березня 2023 року у справі № 826/11759/18, факт подання наведених у надісланому повідомленні та у зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, може бути виявлений органом ДАБІ не лише за результатом проведеної перевірки. При цьому, достатньою та необхідної правовою підставою для скасування органом архітектурно-будівельного контролю реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлення факту наведення у них замовником недостовірних даних щодо правових підстав виконання будівельних робіт без належних документів чи відхилення від проектної документації, що дає підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом; закон не зобов`язує органи ДАБІ проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною.

У цій постанові Верховного Суду також зазначено, що інформація, отримана органом державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, від інших органів влади та підприємств, по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому може бути самостійною і достатньою підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларації без проведення відповідної перевірки, лише у випадку, якщо недостовірність зазначених у зареєстрованій декларації даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, є очевидною.

В той же час, отримана від ФОП ОСОБА_2 інформація може бути самостійною і достатньою підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, без проведення відповідної перевірки, зокрема якщо він (об`єкт) збудований або будується без належно затвердженого проекту, лише у випадку, якщо недостовірність зазначених у повідомленні чи декларації даних є очевидною.

Проте колегія суддів Верховного Суду не може погодитися із тим, що інформація про те, що ФОП ОСОБА_2 не проводилися проектні роботи по спірних об`єктах будівництва, не укладалося жодних договорів і не видавалися накази на призначення головного архітектора проектів та авторського нагляду, очевидно свідчить про те, що об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту, адже дана інформація не свідчить про те, що проектні роботи не були проведені, не було складено проектної документації, а лише вказує про те, що ФОП ОСОБА_4 заперечує, що саме ним складено проект.

У разі, якщо, наприклад, замовником будівництва у зареєстрованій декларації невірно вказано особу, яка проводила проектні роботи, не є обставиною, що свідчить про те, що об`єкт є самочинним будівництвом.

Зазначений висновок викладено в постанові Верховного Суду від 20.12.2023 у справі №640/12885/21, в рамках якої досліджувались аналогічні правовідносини.

У вказаній постанові Верховний Суд вказав, що відповідні обставини потребують перевірки достовірності даних про генерального проектувальника та головного архітектора проекту (особи, що здійснює авторський нагляд) та встановлення наявності чи відсутності належно затвердженого проекту у замовника будівництва, що може бути виявлено лише під час проведення перевірки контролюючим органом.

Разом із тим, судом встановлено, що позивач не проводив перевірку щодо об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_2 ) на АДРЕСА_3 ».

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає безпідставними твердження позивача, що інформація ФОП ОСОБА_2 про те, що ним не проводилися проектні роботи по спірних об`єктах будівництва, не укладалося жодних договорів і не видавалися накази на призначення головного архітектора проектів та авторського нагляду, очевидно свідчить про те, що об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту, а тому відсутні визначені законодавством підстави для припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Крім того, суд першої інстанції вірно звернув увагу на інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, за якою 21.03.2021 за ОСОБА_1 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер від 15.03.2021 №КВ 66 зареєстровано право власності на три самостійні квартири, а саме: однокімнатну квартиру загальною площею 38,6 кв.м., житловою площею 10,3 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_5 , двокімнатну квартиру загальною площею 43,3 кв.м., житловою площею 24,5 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_5 та однокімнатну квартиру загальною площею 35,5 кв.м., житловою площею 8,4 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_5 (а.с.132-135).

Також, з наявних у матеріалах справи інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, станом на 16.09.2021 власниками новоутворених квартир є: ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу квартири № 4886 від 21.04.2021 (однокімнатна квартира загальною площею 38,6 кв.м., житловою площею 10,3 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_4 ); ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу квартири № 1627 від 27.05.2021 (двокімнатна квартиру загальною площею 43,3 кв.м., житловою площею 24,5 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_5 ); ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу квартири № 1673 від 30.04.2021 (однокімнатна квартира загальною площею 35,5 кв.м., житловою площею 8,4 м2, що знаходиться за адресою АДРЕСА_5 ) (а.с.136-138, 139-140).

Згідно зі ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом ч.5 ст.26 Закону №3038-VI завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

У постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 420/1674/19 міститься правовий висновок, згідно із яким зі змісту положень статті 41 Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, заходи, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином, перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю можливі лише щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва, а після реєстрації права власності об`єкт вважається таким, будівництво якого завершено.

Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 01.10.2019 у справі № 826/9967/18, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17, від 09.06.2021 у справі № 826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19, від 04.08.2021 у справі № 640/20369/18.

Таким чином, внаслідок реєстрації права власності на новозбудовані об`єкти, повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2021 №КВ 30 та декларація про готовність до експлуатації об`єкта від 15.03.2021 №КВ 66 вичерпали свою дію фактом їх виконання, отже заявлені позовні вимоги про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за цією адресою від 15.03.2021 №КВ 66 є необґрунтованими і їх задоволення не сприятиме виконанню завдань адміністративного судочинства.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог, внаслідок їх необґрунтованості.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують. При цьому, колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 03 квітня 2024 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма