Справа № 240/5837/24
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 квітня 2024 року м. Житомир справа № 240/5837/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 29.03.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а позивачу надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання:

- уточненої позовної заяви із формулюванням змісту позовних вимог відповідно вимог до ч. 1 ст. 5 КАС України;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду від ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява та заява про усунення недоліків позовної заяви, в яких ОСОБА_1 зазначає, що Законом України від 01.07.202 № 2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" ч. 2 ст. 233 КЗпП України викладено в новій редакції "Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні" (стаття 116). ОСОБА_1 вважає, що нові строки звернення до суду у справах про оплату праці (3 місяці) застосовуються з дня набрання чинності Законом №2352-ІХ - з 19.07.2022. Також вказує на те, що із наказом Житомирського апеляційного суду від 26.01.2024 № 19-к відповідач його ознайомив під підпис 31.01.2024, а тому вважає, що звернувся з позовом до суду без порушення процесуального строку.

Дослідивши подані заяви та додані до них документи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою цієї статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України передбачено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Так, позивачем заявлені позовні вимоги, які пов`язані з проходженням публічної служби у Житомирському апеляційному суді, а тому суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, оскільки спірні правовідносини стосуються оскарження наказу в частині встановленого з 01.01.2024 розміру надбавки за вислугу років на державній службі на рівні 30% посадового окладу під час проходження ним публічної служби, положення статті 233 Кодексу законів про працю України не підлягають застосуванню при оцінці судом обставин щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Цей строк є спеціальним у спірних правовідносинах та починає обчислюватися з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач в уточненій позовній заяві зазначив, що він із наказом Житомирського апеляційного суду від 26.01.2024 № 19-к ознайомився під підпис 31.01.2024, а з позовом про оскарження цього розпорядчого акту ОСОБА_1 звернувся лише 25.03.2024, тобто з порушенням строку звернення до суду.

Позивачем в позові не наведено жодних обґрунтувань того, що перешкоджало йому своєчасно звернутися з цим позовом до суду та дотриматись як особі, що перебуває на публічній службі, процесуального строку, встановленого для захисту своїх прав у межах такої служби. Таким чином, позивачем з власної ініціативи не були виконані вимоги ухвали суду про залишення позову без руху.

При вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду суд також враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії" суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Також прецедентна практика Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Круз проти Польщі" виходить з того, що реалізуючі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Беручи до уваги встановлені обставини, суд дійшов висновку, що позовну заяв слід повернути позивачу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н.М. Майстренко