Справа № 160/10735/23
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рищенко А. Ю.
за участі секретаря судового засідання Бойко О.О.
представника позивача представника відповідача Набоков А.В Варданян Г.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправною та скасування вимоги, -
19.05.2023 Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати вимогу Східного офісу Держаудитслужби про усунення порушень виявлених перевіркою від 04.05.2023 №040431-15/3217-2023.
Позовні вимоги обґрунтовані незгодою з висновками відповідача про встановлення порушень позивачем щодо незаконних витрат коштів міського бюджету внаслідок завищення вартості підрядних робіт за грудень 2022 року (з ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 та ПП «Л.Д Сервіс»), та вимогою вжити дії, спрямовані на відшкодування шкоди, оскільки висновки контролюючого органу є помилковими та спростовані чисельними документами. Крім того, позивач наголошує на тому, що наказ відповідача про призначення перевірки закупівель №16 від 20.01.2023 є незаконним. З огляду на викладене, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2023 позовну заяву Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 30.05.2023 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
22.06.2023 на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що на правовідносини між позивачем та відповідачем не розповсюджуються обмеження, зазначені у п. 1 постанови Кабінету Міністрів України №303, як вважає позивач, відтак, наказ про призначення перевірки закупівлі є правомірним. Також представник відповідача зазначає, що оскаржувана Вимога не породжує правові наслідки для свого адресата - підконтрольної установи, і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи. Наявність шкоди, правильність обчислення її розміру перевіряє суд, який розглядає відповідний позов, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
30.06.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення.
16.10.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення.
30.10.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення.
20.11.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення.
11.12.2023 на адресу суду від представника відповідача надійшли пояснення
Представник позивача в судовому засіданні, призначеному на 22.01.2024, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні, призначеному на 22.01.2024, проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмовий відзив, що міститься в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити повністю.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631 (далі - Порядок №631) із змінами, п. 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23, із змінами, на підставі наказу про призначення перевірки закупівлі від 20.01.2023 №16 та направлення від 20.01.2023 №56, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_3 , головним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_4 проведено перевірку закупівель у Департаменті з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради за ID: UA-2022-12-15-017854-а, UA-2022-12-15-019125-а, UA-2022-12-05-012634-а щодо усунення аварів в житловому фонді (поточний ремонт вікон із заміни на металопластикові у житловому будинку) у період з 24.01.2023 по 20.03.2023 (16 р/д з перервою з 10.02.2023 по 15.03.2023).
Перевірку проведено у відповідності до питань програми, з відома директора Департамента ОСОБА_5 та заступника начальника відділу бухгалтерського обліку та звітності управління бухгалтерського обліку та тендерних процедур Департаменту ОСОБА_6 .
За результатами проведеної перевірки Східним офісом Держаудитслужби складено Акт від 27.03.2023 №040431-23/03 перевірки закупівель у Департаменті з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради послуг з поточного ремонту за ID: UA-2022-12-15-017854-а, UA-2022-12-15-019125-а, UA-2022-12-05-012634-а.
У зв`язку з тим, що під час проведення перевірки виявлені порушення не усунуті, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8, п. 7 с. 10, ч. 2 ст. 15 Закону України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», пп. 7 п. 4, пп. 14 п. 6 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 №23, п. п. 46, 49, 50, 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550, Східним офісом Держаудитслужби позивачу направлено вимогу «Про усунення виявлених порушень» №040431-15/3217-2023 від 04.05.2023 зі строком зворотного інформування до 15.05.2023.
У зазначеній вище вимозі контролюючого органу зазначено наступне:
1) На порушення вимог частини 1 статті 9 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», Департаментом у грудні 2022 року підписано та прийнято акт приймання виконаних будівельних робіт форми №КБ-2в за грудень 2022 року, з порушенням норми пункту 6.4 та пункту 5.34 «Кошторисні норми України. Настанова з визначення вартості будівництва», які затверджені Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» (далі - Настанова) у ФОП ОСОБА_1 , що призвело до завищення вартості підрядних робіт за грудень 2022 року та зайвої сплати коштів місцевого бюджету, за договором від 05.12.2022 №1003, на суму 1 668 386,71 грн, чим завдано матеріальної шкоди (збитків) Департаменту на відповідну суму;
2) На порушення вимог частини 1 статті 9 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», Департаментом у грудні 2022 року підписано та прийнято акт приймання виконаних будівельних робіт форми №КБ-2в за грудень 2022 року, з порушенням норм пункту 6.4 та пункту 5.34 Настанови, у ФОП ОСОБА_2 , що призвело до завищення вартості підрядних робіт за грудень 2022 року та зайвої сплати коштів місцевого бюджету, за договором від 15.12.2022 №1063, на суму 318 530,60 грн, чим завдано матеріальної шкоди (збитків) Департаменту на відповідну суму.
3) На порушення вимог частини 1 статті 9 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», Департаментом у грудні 2022 року підписано та прийнято акт приймання виконаних будівельних робіт форми №КБ-2в за грудень 2022 року, з порушенням норм пункту 6.4 та пункту 5.34 Настанови, у ПП «Л.Д Сервіс», що призвело до завищення вартості підрядних робіт за грудень 2022 року та зайвої сплати коштів місцевого бюджету, за договором від 15.12.2022 №1064, на суму 318 396,93 грн, чим завдано матеріальної шкоди (збитків) Департаменту на відповідну суму. У ході перевірки ПП «Л.Д Сервіс» порушення усунуто частково 4819,76 грн. Залишок не усунутих порушень 313 577,17 грн.
Внаслідок виявлених порушень, в означеній вимозі Східний офіс Держаудитслужби вимагає наступне.
- відповідно до норм статей 193, 199, 216-218 Господарського Кодексу України від 16.01.2003 №436-IV та статей 22, 611, 629 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV, забезпечити відшкодування шкоди (збитків) заподіяних Департаменту на загальну суму 2 302 320,21 грн внаслідок прийняття та оплати завищеної вартості виконаних підрядних робіт від: ФОП ОСОБА_1 - 1 668 386,71 грн., ФОП ОСОБА_7 - 318 530,60 грн, та ПП «Л.Д Сервіс» - 313 577,17 гривень та перерахувати кошти в дохід місцевого бюджету.
- вжити заходи щодо недопущення порушень законодавства у сфері закупівель у подальшому.
Позивач, не погодившись з вимогою, звернувся до суду з цією позовною заявою.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі Закон №2939-XII).
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону №2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до ст. 8 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю, зокрема, здійснює державний фінансовий контроль та контроль за цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.
Пунктами 7, 10, 13 статті 10 Закону №2939-XII передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 15 Закону №2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 затверджено Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43).
Пунктом 1 Положення №43 передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до пп. 9 п. 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Підстави та процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами (далі орган державного фінансового контролю) перевірок закупівель визначено Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631 (далі - Порядок №631).
Відповідно до абз. 6 п. 2 Порядку №631 перевірка закупівель перевірка, яка проводиться за наявності підстав, передбачених цим Порядком, щодо замовника за його місцезнаходженням чи за місцем розташування об`єкта його права власності.
Згідно п. 16 Порядку №631 під час проведення перевірки закупівель проводиться документальна та/або фактична перевірка питань програми перевірки закупівель, а також аналіз інформації щодо проведення процедур закупівель, розміщеної в електронній системі закупівель, та інформації, що міститься в державних реєстрах та базах даних, відкритих для доступу органу державного фінансового контролю.
Відповідно до п. 17 Порядку №631 під час документальної перевірки здійснюється контроль за дотриманням законодавства про закупівлі шляхом вивчення документів замовника. У разі ведення документообігу з використанням електронних засобів зберігання та обробки інформації керівником замовника або уповноваженою ним особою забезпечується безперешкодний доступ посадових осіб органу державного фінансового контролю до електронних документів та у разі потреби подання їх завірених копій на паперовому носії.
Аналіз інформації щодо проведення процедур закупівель, розміщеної в електронній системі закупівель, проводиться за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю або замовника.
На письмову вимогу посадової особи органу державного фінансового контролю керівник замовника або уповноважена ним особа подає у трьох примірниках завірені копії документів, у тому числі тих, які не розміщено в електронній системі закупівель, що, зокрема, підтверджують факти виявлення порушень.
У разі потреби подання копій бухгалтерських документів забезпечує головний бухгалтер чи його заступник або уповноважена на це посадова особа замовника.
Якщо замовник не подав завірені копії документів, про це зазначається в акті перевірки.
Згідно п. 26 Порядку №631 результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки.
Згідно пп. 16 та пп. 23 п. 6 Положення №43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.
Наведені норми чинного законодавства дають підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та, у разі виявлення порушень законодавства, пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.
У разі виявлення збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їхній розмір в установленому законодавством порядку та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольного об`єкта та приведення її відповідно до вимог законодавства, що у цій частині є обов`язковою до виконання.
Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їхню наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Отже, в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.
Законність і правильність обчислення розміру збитків може бути предметом перевірки в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю про їхнє стягнення, а не у справі за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
Судом досліджено пункт 2 зобов`язальної частини спірної вимоги, відповідно до якого, відповідач зобов`язав позивача:
« 2. Відповідно до норм статей 193, 199, 216-218 Господарського Кодексу України від 16.01.2003 №436-IV та статей 22, 611, 629 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV, забезпечити відшкодування шкоди (збитків) заподіяних Департаменту на загальну суму 2 302 320,21 грн внаслідок прийняття та оплати завищеної вартості виконаних підрядних робіт від: ФОП ОСОБА_1 - 1 668 386,71 грн., ФОП ОСОБА_7 - 318 530,60 грн, та ПП «Л.Д Сервіс» - 313 577,17 гривень та перерахувати кошти в дохід місцевого бюджету.».
Відтак, суд дійшов висновку, що пункт 2 зобов`язальної частини спірної вимоги вказує на порушення вимог чинного законодавства, що призвели до заподіяння збитків, шкоди, їх розмір і необхідність усунення цих порушень, а також вимога вказує на забезпечення повернення коштів.
Отже, пункт 2 (частина) вимоги, яка вказує на стягнення збитків, відшкодування коштів, має перевірятись у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, а не за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
Ураховуючи те, що збитки (шкода), відшкодування коштів, у випадку відсутності факту їх добровільного відшкодування стягуються примусово в судовому порядку з особи, яка їх заподіяла, а правильність їх обчислення має перевірятись судом, який розглядає такий позов, позивач помилково вважав, що оскаржуваний пункт 2 зобов`язальної частини вимоги породжує обов`язки, які негативно впливають на права позивача, а їх захист може бути здійснений шляхом визнання вимоги протиправною та її скасування.
Таким чином, відповідно до сталої судової практики застосування законодавства у спірних правовідносинах оспорювана вимога не породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата підконтрольної установи, і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи.
Отже, вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків, шкоди, як акт індивідуальної дії, вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі, та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача.
Крім того, у пункті 1 та 3 зобов`язальної частини зазначено: « 1. розглянути результати проведеної перевірки; 3. вжити заходи щодо недопущення порушень законодавства у сфері закупівель у подальшому.».
Позивачем відповідачу подавались заперечення до акту перевірки від 06.04.2023 №3/1-355, в яких він вказував про те, що твердження відповідача про вчинення порушень не відповідають дійсності, а останнім не було допущено порушень законодавства України в межах предмету перевірки, так само відсутні порушення і в діях посадових осіб позивача, а отже, і підстави для виконання вимоги відсутні.
Отже, вимоги в частині зобов`язання позивача розглянути результати проведеної перевірки та недопускати порушень законодавства у сфері закупівель у подальшому, хоч і не вказують на збитки, проте, є похідними від доведеності наявності порушень.
Позивач, в свою чергу, повідомив відповідачу щодо відсутності підстав для виконання вимоги. Таким чином, правові підстави для скасування вимоги в цій частині відсутні.
Разом з тим, суд враховує, що у постановах Верховного Суду від 02.04.2020 у справі №820/3534/16, від 28.04.2020 у справі №826/8741/16 зазначено, що така обставина як відсутність у вимозі конкретного способу її виконання не свідчить про її протиправність та не може бути підставою для скасування.
При цьому, якщо існує декілька способів усунення виявлених у ході перевірки порушень, правом вибору певного конкретного способу відповідно до приписів законодавства наділений саме керівник підприємства. Водночас, указана обставина не позбавляє підконтрольного суб`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання роз`яснень, якщо самостійно встановити відповідний спосіб не вдається.
Вибір способу усунення виявленого перевіркою порушення покладається на підприємство, на якому виявлені порушення, і не потребує детальної вказівки контролюючого органу.
З викладеного суд виснує, що відсутні підстави для визнання оспорюваної вимоги протиправною та скасування останньої.
Що стосується тверджень позивача відносно того, що спірна вимога була прийнята за результатом протиправно проведеної Східним офісом Держаудитслужби перевірки, яка в свою чергу була призначена наказом відповідача №16 від 20.01.2023, то з цього приводу суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Більш того, суд звертає увагу на те, що Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради звертався з позовами до ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 та ПП «Л.Д Сервіс» про стягнення сум, зазначених у спірній вимозі, однак рішеннями господарського суду Дніпропетровської області (справа №904/3608/23, №904/3607/23, №904/3609/23), позивачу було відмовлено у задоволенні означених позовів.
Отже, позивачем вчинялись дії щодо добровільного виконання вимоги Східного офісу Держаудитслужби про усунення порушень виявлених перевіркою від 04.05.2023 №040431-15/3217-2023.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в частині визнання протиправною та скасування вимоги, оскільки вона не містить імперативного характеру та не створює правових наслідків для позивача.
Стосовно інших посилань позивача, то суд відхиляє такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно із частинами 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частинами 1-3 статті 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.
З огляду на сукупність викладених обставин, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради слід відмовити.
Підстави для розподілу судових витрат відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.
Керуючись ст. ст. 241-246 КАС України , суд,-

У задоволенні позовної заяви Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправною та скасування вимоги - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення суду складений 01 лютого 2024 року.

Суддя А. Ю. Рищенко