Справа № 420/10153/24
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2024-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 квітня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Самойлюк Г.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в якій позивач просить суд:

- визнати неправомірними дії Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві щодо неправильного здійснення розрахунку розміру пенсії позивача;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити розрахунок пенсії позивача в розмірі пенсії за віком з врахуванням норм ст.8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці», зарахувавши до пільгового підземного стажу з повним робочим днем під землею періоди роботи позивача з 09.09.2002 по 15.10.2002 гірником підземним з повним робочим днем під землею у ДВАТ шахта «Гірська» ДП ДХК «Первомайськвугілля»; з 21.10.2002 по 15.04.2004 строкова військова служба; з 24.05.2004 по 10.06.2005 гірником підземним з повним робочим днем під землею у СП шахта «Гірська» ДП «Первомайськвугілля»; з 03.10.2005 по 06.04.2007 гірником підземним з повним робочим днем під землею; з 07.04.2007 по 12.06.2007 учнем гірника з ремонту гірничих виробок; з 13.06.2007 по 05.05.2008 гірником з ремонту гірничих виробок з повним робочим днем під землею; з 06.05.2008 по 30.07.2008 учнем гірника очисного забою з повним робочим днем під землею; з 31.07.2008 по 10.05.2014 гірником очисного забою з повним робочим днем під землею; з 04.11.2015 по 25.04.2016 гірником підземним з повним робочим днем під землею; з 26.04.2016 по 31.03.2022 гірником очисного забою з повним робочим днем під землею у ВП шахта «Гірська» ДП «Первомайськвугілля»; з 12.04.2022 по 13.04.2022 учнем гірника підземного з повним робочим днем під землею; з 14.04.2022 по 18.01.2023 гірником очисного забою з повним робочим днем під землею у ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; з 01.03.2023 по 10.05.2023 підземним гірником з ремонту гірничих виробок з повним робочим днем під землею у ТОВ «Шахтопроходчеське управління Гірник», здійснивши відповідний перерахунок з дати призначення пенсії, тобто з 30.10.2023р.

Крім того, позивач просить відстрочити йому сплату судового збору за подання позовної заяви, оскільки він є внутрішньо переміщеною особою з Луганської області. В зв`язку з нападом росії на Україну позивач втратив усе своє майно, у т.ч. й житло, є інвалідом, що суттєво обмежує його можливості у працевлаштуванні. До того ж російська агресія, яка вже призвела до повної втрати усього, що було нажито позивачем, здійснює безпосередній вплив на життя позивача, оскільки змушує діяти в межах нової реальності, визначаючи першочерговість понесення витрат. Через вказані обставини позивач не може зараз оплатити судовий збір, а тому вимушений просити про відстрочення його сплати до ухвалення рішення у справі, адже у супротивному випадку буде позбавлений права на судовий захист.

Розглянувши вказану заяву та надані докази, суддя вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ст. 132 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Підставою для вчинення судом дій, зазначених у ст.8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи, закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Разом з тим, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі №686/114/16-ц від 04.07.2018 року, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

В обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору позивач зазначає про те, що позивач втратив усе своє майно, у т.ч. й житло, є інвалідом, що суттєво обмежує його можливості у працевлаштуванні.

Проте, з наданих позивачем Відомостей з Державного реєстру застрахованих осіб про суми виплачених доходів за період 2023 року вбачається, що дохід позивача за попередній рік становить 38 758,02 грн.

При цьому 5% з цієї суми складає 1937,90 грн., тобто більше, ніж сума судового збору 1211,20 грн., яка підлягає сплаті при подачі до суду вказаного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що надання довідки з Державного реєстру застрахованих осіб про суми виплачених доходів за період 2023 року підтверджує обставини, що майновий стан позивача не перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Крім того, судом встановлено, що позивачем сплачено авансовий платіж згідно умов договору про надання правничої допомоги в розмірі 6000,00 грн., що не підтверджує скрутний майновий стан позивача, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо сплати судового збору при поданні позовної заяви.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя (справа «Креуз проти Польщі» рішення від 19 червня 2001 року), оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 3028,00 гривень.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, фізичною особою встановлено ставку судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову, який містить 4 позовні вимоги немайнового судовий збір складає 1211,20 грн.

Таким чином, позивачу необхідно надати документ про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн. (із застосуванням коефіцієнту судового збору 0,8, оскільки позовна заява подана через підсистему «Електронний суд»).

Згідно ч. 1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу 10-ти денний строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у встановленому розмірі або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі неотримання документів на виконання ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень іншими засобами зв`язку, судом буде вирішене питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 171, 241-243 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом 10-ти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачу відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Самойлюк