Справа № 600/6684/23-а
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/6684/23-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Маренич Ігор Володимирович

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

03 квітня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Сапальової Т.В. Ватаманюка Р.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Карпатського округу на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Карпатського округу про визнання протиправними та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

у жовтні 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до Державної екологічної інспекції Карпатського округу (далі - відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвського Сергія №216-о від 29.09.2023 року про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвського Сергія №218-о від 03.10.2023 року про звільнення ОСОБА_1 із займаної посади та поновити його на посаді начальника Управління державної екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу;

- зобов`язати Державну екологічну інспекцію Карпатського округу здійснити розрахунок та виплату середньомісячного заробітку за весь час вимушеного прогулу;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Управління державної екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу та стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у межах суми за один місяць.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є протиправним, вчинене з порушенням вимог чинного законодавства України, оскільки ні накази, ні матеріали дисциплінарного провадження не містять посилання на перевищення ним службових повноважень із зазначенням конкретного пункту чи розділу Посадової інструкції, Положення про Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу, затвердженої наказом ДЕІ Карпатського округу №189 від 15.11.2021 р. та Закону України "Про державну службу", а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення не відповідає характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню його вини. Крім того, відповідачем під час визначення міри відповідальності не було враховано те, що жодних негативних наслідків не настало.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Вказує, що службовим розслідуванням було підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Дисциплінарною комісією вірно здійснено кваліфікацію дій позивача, при цьому було з`ясовано компетенцію начальника Управління і порівняно її з вчиненими позивачем діями.

Вважає, що звільнення позивача здійснено у відповідності до вимог чинного законодавства, якому передувало об`єктивне та всебічне службове розслідування і при визначенні міри покарання враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено, а відтак вважає, що накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення є правомірними та не підлягають скасуванню.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 березня 2024 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 02 квітня 2024 року.

02 квітня 2024 року на адресу суду надійшли письмові пояснення від представника позивача.

У поданих поясненнях представник позивача просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року - без змін.

Представник Державної екологічної інспекції Карпатського округу подав заперечення на письмові пояснення позивача, у яких, серед іншого посилається на безпідставність та невмотивованість доводів позивача.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 27.05.2019 року наказом начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу №50-о ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Державної екологічної інспекції Карпатського округу, за його згодою, з 28.05.2019 року, за переведенням з вищої посади начальника Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища, з посадовим окладом відповідно до штатного розпису, зі збереженням 5 (п`ятого) державного службовця в межах посад державної служби категорії "Б".

09.08.2023 року начальником Відділу організаційно-аналітичної діяльності, документування, контролю, взаємодії з громадськістю та ЗМІ Державної екологічної інспекції Карпатського округу Біленькою Ольгою на виконання усного доручення в.о. начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвського С.Б. проведено вибірковий аналіз електронних резолюцій начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області за 2023 рік. За результатами аналізу проведеного у системі електронного документообігу "Док Проф" встановлено, що для низки документів виконавцями електронних резолюцій ОСОБА_1 визначено виконавців, які не входять до складу Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області.

10.08.2023 року наказом №180-о в.о. начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвським С.Б. порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Робулець Сергія Васильовича та створено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Карпатського округу для здійснення дисциплінарного провадження.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено в діях позивача дисциплінарний проступок, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу", перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного проступку.

29.09.2023 року наказом в.о. начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвським С.Б. №216-О застосовано до позивача дисциплінарне стягнення передбачене п. 4 ч. 1 та ч. 5 ст. 66 Закону України "Про державну службу" у виді звільнення з посади державної служби, датою яка є першим робочим днем закінчення тимчасової непрацездатності, за перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, визначеного пункт 7 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу".

03.10.2023 р. наказом №218-о в.о. начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвського С.Б. на підставі наказу №216-о від 29.09.2023 р. звільнено позивача з посади начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, датою, яка є першим робочим днем закінчення тимчасової непрацездатності, у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", який передбачає звільнення, відповідно до п. 4 ч.1 та ч. 5 ст. 87 Закону України "Про державну службу".

Не погоджуючись із вказаними наказами, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 року №889-VIII(далі - Закон №889-VIII в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно приписів статті 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Статтею 4 Закону №889-VIII передбачено, що державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: 1) верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави; 2) законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 3) професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; 4) патріотизму - відданість та вірне служіння Українському народові; 5) доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень; 6) ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики; 7) забезпечення рівного доступу до державної служби - заборона всіх форм та проявів дискримінації, відсутність необґрунтованих обмежень або надання необґрунтованих переваг певним категоріям громадян під час вступу на державну службу та її проходження; 8) політичної неупередженості - недопущення впливу політичних поглядів на дії та рішення державного службовця, а також утримання від демонстрації свого ставлення до політичних партій, демонстрації власних політичних поглядів під час виконання посадових обов`язків; 9) прозорості - відкритість інформації про діяльність державного службовця, крім випадків, визначених Конституцією та законами України; 10) стабільності - призначення державних службовців безстроково, крім випадків, визначених законом, незалежність персонального складу державної служби від змін політичного керівництва держави та державних органів.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону №889-VIII державний службовець має право на: 1) повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) чітке визначення посадових обов`язків; 3) належні для роботи умови служби та їх матеріально-технічне забезпечення; 4) оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби, рангу та умов контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 5) відпустки, соціальне та пенсійне забезпечення відповідно до закону; 6) професійне навчання, зокрема за державні кошти, відповідно до потреб державного органу; 7) просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків; 8) участь у професійних спілках з метою захисту своїх прав та інтересів; 9) участь у діяльності об`єднань громадян, крім політичних партій у випадках, передбачених цим Законом; 10) оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності; 11) захист від незаконного переслідування з боку державних органів та їх посадових осіб у разі повідомлення про факти порушення вимог цього Закону; 12) отримання від державних органів, підприємств, установ та організацій, органів місцевого самоврядування необхідної інформації з питань, що належать до його повноважень, у випадках, встановлених законом; 13) безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності; 14) проведення службового розслідування за його вимогою з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Державні службовці також реалізують інші права, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №889-VIII передбачено перелік обов`язків покладених на державного службовця, до складу яких входить: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно зі ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Статтею 65 Закону №889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Системний аналіз вищезазначених положень дозволяє дійти до висновку про те, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Будь-який проступок має свій склад - це: суб`єкт дисциплінарного проступку, об`єкт, суб`єктивна сторона, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 1 статті 66 Закону №889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 5, 7 ст. 66 Закону №889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених п.1, 3, 7, 9-11, 13, 14 ч. 2 ст. 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п.12 ч. 2 ст. 65 цього Закону.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону №889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10 ст. 69 Закону № 889-VIII).

Статтею 71 Закону № 889-VIII визначено, що порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця (ч. 2 ст. 74 Закону №889-VIII).

Статтею 67 Закону № 889-VIII передбачено, що під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати, зокрема, настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 83 Закону № 889-VIII державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення.

Підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 87 Закону № 889-VIII є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Так, з матеріалів справи встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи позивача Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Карпатського округу 19.09.2023 року складено подання на ім`я в.о начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Гаєвського С.Б.

Відповідно до змісту подання Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Карпатського округу встановлено, що позивач під час виконання службових обов`язків, впродовж 2023 року станом на 09.08.2023 року неодноразово накладав резолюції до розгляду на службові документи в системі електронного документообігу АСД "ДокПроф" на працівників структурних підрозділів Державної екологічної інспекції Карпатського округу, посади яких за штатним розписом Державної екологічної інспекції Карпатського округу не входять до складу Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області. А саме накладено такі резолюції на головного спеціаліста відділу інструментально-лабораторного контролю-державного інспектора з навколишнього природного середовища Карпатського округу Бабину Ю.В., головного спеціаліста відділу організаційно-аналітичної діяльності, документування, контролю, взаємодії з громадськістю та ЗМІ ОСОБА_2 , заступника начальника відділу організаційно-аналітичної діяльності, документування, контролю, взаємодії з громадськістю та ЗМІ ОСОБА_3 , заступника начальника відділу управління персоналом Макеєву О.М. та заступника начальника відділу правового забезпечення ОСОБА_4 .

Як, вказано у поданні, відповідно до посадових інструкцій зазначених працівників, безпосередніми їх керівниками та особами, які координують їх діяльність, є інші посадові особи Державної екологічної інспекції Карпатського округу. ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, здійснює службові обов`язки керуючись Положенням про Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції Карпатського від 15 листопада 2021 року №189 (далі Положення), а саме п. 7.1. Положення "планує, організовує роботу та здійснює керівництво діяльності Управління, координує, контролює та забезпечує виконання покладених на Управління завдань, несе персональну відповідальність за його діяльність, сприяє у створенні належних умов праці в Управлінні" та не здійснює керівництво та координацію діяльності працівників структурних підрозділів Інспекції, що не входять у структуру Управління Державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу.

З матеріалів справи судом також встановлено, що Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції Карпатського округу за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи зроблено висновок, що такі дії ОСОБА_1 містять ознаки дисциплінарного проступку, передбачених п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, а саме: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, за який до державного службовця застосовується вид дисциплінарного стягнення звільнення з посади державної служби.

Враховуючи вимоги ч. 5 ст. 66 Закону № 889-VIII дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 30.06.2021 року у справі №200/10988/19-а, від 10.11.2021 року у справі №540/4057/20, від 22.12.2021 року у справі №140/16342/20, від 28.04.2022 року у справі №540/2464/19, у справі №300/3980/20 від 26.05.2022 року у справі № 160/24057/21 від 15.06.2023 року, у справі №480/8900/20 від 09.08.2023 року; у справі №160/24981/21 від 21.09.2023 року, у справі № 440/8147/22 від 09.01.2024 року Верховний Суд сформував правову позицію, відповідно до якої у розумінні пункт 7 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу" "перевищення службових повноважень" означає вчинення державним службовцем таких дій або прийняття рішень, які виходять за межі його службових повноважень.

Під час дисциплінарного провадження у таких справах дисциплінарна комісія та суб`єкт призначення повинні чітко визначити обсяг повноважень конкретного державного службовця, керуючись положеннями Закону України "Про державну службу", інших законів України, положеннями про державний орган та/або його структурний підрозділ, а також посадовою інструкцією державного службовця.

Саме за вчинення державним службовцем дій, які виходять за межі його повноважень, законодавець у згаданій нормі Закону України "Про державну службу передбачив можливість застосування до такої особи найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення.

Отже, перевищення службових повноважень виражається у тому, що державний службовець вчиняє те чи інше діяння, яке не входить до його компетенції. Для того, щоб визначити, чи мало місце перевищення службових повноважень, необхідно з`ясувати компетенцію державного службовця і порівняти її із вчиненими діями (перевищення службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності - його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення дії).

У Постанові Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 р. № 15 "Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень" під перевищенням влади або службових повноважень визнається умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо ними заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Судом встановлено, що питання діяльності Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу (далі Управління) регулюється Положенням про Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції Карпатського округу №189 від 15 листопада 2021 року.

Згідно з пунктом 4.16 Положення передбачено, що Управління має право взаємодіяти із структурними підрозділами Управління та Інспекції з питань дотримання чинного законодавства, які входять до компетенції Управління.

Розділом 7 Положення передбачено, що начальник Управління тому числі: планує, організовує роботу та здійснює керівництво діяльності Управління, координує, контролює та забезпечує виконання покладених на Управління завдань та функцій, несе персональну відповідальність за його діяльність, сприяє у створенні належних умов праці в Управлінні; розподіляє обов`язки між працівниками Управління, розробляє, визначає та подає на затвердження начальнику Інспекції положення про Управління та посадові інструкції працівників Управління; забезпечує кваліфікований, об`єктивний, своєчасний розгляд звернень громадян, депутатських звернень, запитів; представляє інтереси Управління у взаємодії з іншими структурними підрозділами Інспекції, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями; надає методичну, практичну та консультаційну допомогу структурним підрозділам Інспекції з питань, що відносяться до компетенції Управління, здійснює контроль за пред`явленням претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до компетенції Управління; здійснює інші функції, передбачені законодавством, Положенням про Інспекцію та Управління.

Відповідно до Посадової Інструкції начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, затвердженої начальником Державної екологічної інспекції карпатського округу 04.08.2020 року до основних посадових обов`язків позивача віднесено, в тому числі: здійснення керівництва, планування, організація роботи та діяльності Управління, координація, контроль та забезпечення виконання покладених на Управління завдань та функцій, персональна відповідальність за діяльність Управління, сприяє у створенні належних умов праці в Управлінні, представляє інтереси Управління у взаємовідносинах з іншими структурними підрозділами Державної екологічної інспекції Карпатського округу (далі - Інспекція), органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, розподілення обов`язків між працівниками Управління, розроблення та затвердження начальнику Інспекції положення про Управління та посадові інструкції працівників Управління; забезпечення кваліфікованого, об`єктивного, своєчасного розгляду звернень громадян, депутатських звернень та запитів; надання методичної, практичної та консультаційної допомоги структурним підрозділам Інспекції з питань, що відносяться до компетенції Управління і здійснення ним своїх повноважень.

Начальник Управління, зокрема, має право: отримувати від інших структурних підрозділів Інспекції інформацію і матеріали, необхідні для виконання покладених на Управління завдань, а також в установленому законодавством порядку інформації з обмеженим доступом або таку, що містить державну таємницю; одержувати у встановленому законодавством порядку (електронний документообіг в інспекції) від посадових осіб та інших осіб та іншого персоналу Інспекції інформацію, матеріали та пояснення (у тому числі), необхідні для здійснення покладених на Управління завдань.

З аналізу вищенаведеного, слідує висновок, що начальник Управління планує, організовує роботу та здійснює керівництво діяльності Управління, координує, контролює та забезпечує виконання покладених на Управління завдань та функцій, сприяє у створенні належних умов праці в Управління та взаємодіє з усіма відділами Інспекції з метою здійснення покладених на Управління завдань у межах питань дотримання природоохоронного законодавства. Начальник Управління, як уповноважена особа представляє інтереси Управління у взаємовідносинах з іншими структурними підрозділами Інспекції, в тому числі шляхом електронного документообігу.

Судом також досліджено Інструкцію з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну в Державній екологічній інспекції Карпатського округу, затверджену наказом начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу №122 від 03.08.2021 р. ОСОБА_5 (далі Інструкція №122) та встановлено, що вона визначає порядок проходження електронного документу з моменту його створення або одержання і до моменту відправлення або передавання до архівного підрозділу Державної екологічної інспекції карпатського округу; загальні засади функціонування та використання системи електронної взаємодії органів виконавчої влади в Інспекції (далі система взаємодії); оперативний інформаційний обмін з використанням службової електронної пошти.

Інструкція №122 встановлює загальні правила здійснення моніторингу стану виконання управлінських рішень та поширюється на всі електронні документи, що створюються, відправляються або які отримує Інспекція.

Відповідно до п. 11 Загальних положень Інструкції №122 термін електронна резолюція вживається в такому значенні - це реквізит, який створений у системі електронного документообігу установи та який вноситься до реєстраційно-моніторингової картки електронного документа і нерозривно пов`язаний з нею. Електронна резолюція містить стислий зміст доручення (вказівки) посадової особи щодо його виконання та пов`язаний з нею кваліфікований електронний підпис цієї посадової особи. Електронна резолюція є єдиною допустимою електронною формою реалізації доручень, виданих в електронній формі, візуалізація якої визначається інструкцією з діловодства установи.

Згідно з пунктом 64 Інструкції №122 передбачено, що посадова особа, яка здійснює первинний розгляд електронного документа, накладає на нього електронну резолюцію в якій визначає головного виконавця, відповідального за організацію виконання документа в установі, та у разі необхідності строк його виконання. В електронній резолюції обов`язково зазначаються всі структурні підрозділи, які беруть участь в опрацюванні документа та погодженні проекту відповіді. Посадові особи, які одночасно розглядають електронний документ, накладають на нього електронні резолюції, в яких визначають відповідних виконавців та у разі необхідності співробітників у межах відповідного структурного підрозділу.

Усі електронні резолюції, накладені на електронний документ, вносяться до його реєстраційно-моніторингової картки.

Відповідно до ч. 4 пункту 68 Інструкції №122 передбачено, що виконавцем резолюції керівника установи, заступника керівника установи може бути будь-який підпорядкований відповідному керівнику співробітник установи, до компетенції якого належить зазначене в резолюції питання.

З аналізу вищенаведених норм можна зробити висновок про те, що єдиною допустимою електронною формою реалізації доручень, виданих в електронній формі, візуалізація якої визначається інструкцією з діловодства установи є електронна резолюція. Виконавцем резолюції керівника установи може бути будь-який підпорядкований відповідному керівнику співробітник установи, до компетенції якого належить зазначене в резолюції питання.

Отже, виконавцем резолюції начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу може бути будь-який підпорядкований відповідному керівнику співробітник установи, до компетенції якого належить зазначене в резолюції питання.

Колегією суддів проаналізовано Доручення Державної екологічної інспекції України "Про надання інформації" вх. № 2098 від 08.08.2023 року, на які в тому числі проставляв резолюції позивач та встановлено, що Державна екологічна інспекція України доручила керівникам територіальних та міжрегіональних територіальних органів Держекоінспекції проаналізувати за період з 2020-2021 років та надати кількість випадків виявлених фактів самовільного користування надрами при відсутності у суб`єктів господарювання/надрокористувачів документальних даних про вид корисної копалини; встановити орієнтовну вартість (станом на 2024 рік) виконання уповноваженою та/або акредитованою організацією (лабораторією) лабораторних досліджень відібраних зразків для встановлення виду корисної копалини. До 09.08.2023 року надати Держекоінспекції системою електронного документообігу "ДокПроф" та у відділ державного екологічного нагляду (контролю) надр аргументовану потребу у коштах на 2024 рік для відбору проб зразків, їх укомплектуванні, упакуванні, опломбуванні, зберіганні і транспортуванні в умовах, що забезпечують незмінність параметрів, за якими уповноваженою та/або акредитованою організацією (лабораторією) буде проводитись експертиза/ випробування таких зразків. Попереджено про персональну відповідальність за невиконання завдань, визначених цим дорученням.

З матеріалів справи встановлено, що на виконання вказаного доручення було надано один день.

Як зазначено позивачем, документ було направлено йому в.о. начальника Інспекції Гаєвським С.Б., він його опрацював та оскільки до компетенції Управління не входить питання лабораторних досліджень, тому у порядку взаємодії із структурними підрозділами позивач направив до розгляду ОСОБА_6 , яка є головним спеціалістом відділу інструментально-лабораторного контролюдержавного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, оскільки, розгляд та надання інформації з даного питання входить до її компетенції.

Також, судом досліджено посадову Інструкцію головного спеціаліста відділу інструментально-лабораторного контролю державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, яка затверджена т.в.о. начальника Державної екологічної інспекції Карпатського округу Аврам М. 26.01.2021 року та встановлено, що до основних посадових обов`язків головного спеціаліста належать в тому числі, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про використання та охорону земель щодо додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель; законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів щодо: дотримання умов виданих дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, якості скинутих у водні об`єкти вод і забруднюючих речовин; дотримання правил визначення водокористувачами якості води, що скидається до водних об`єктів та якості води у контрольних створах; законодавства про охорону атмосферного повітря щодо додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин.

З метою виконання вищезазначених повноважень, головний спеціаліст проводить відбір проб викидів, вод, ґрунтів та виконує вимірювання показників їх складу та властивостей (у межах галузі повноваження) при здійсненні планових та позапланових перевірок, а також при оперативному контролі при виникненні надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. Забезпечує проведення вимірювань та інших метрологічних робіт відповідно до вимог нормативних документів, методик виконання вимірювань, метрологічних норм та правил, настанов з якості.

Отже, виконання Доручення Державної екологічної інспекції України "Про надання інформації" за вх. №2098 від 08.08.2023 року входить до компетенції головного спеціаліста відділу інструментально-лабораторного контролю державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу, а тому враховуючи те, що виконавцем резолюції начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу може бути будь-який підпорядкований відповідному керівнику співробітник установи, до компетенції якого належить зазначене в резолюції питання, суд приходить до висновку, що позивачем не було перевищено його службові повноваження.

Судом досліджено наказ Державної екологічної Інспекції України від 07.08.2023 року №111 "Про оперативне інформування" резолюції вх. №2092 від 07.08.2023 р.

Судом досліджено лист Державної екологічної інспекції №2108/6/2-3-23 від 16.05.2023 року "Про дотримання законодавства щодо вступу, проходження та припинення державної служби" вх. №1421 від 16.05.2023 р. 3 метою удосконалення діяльності, пов`язаної із забезпеченням умов реалізації громадянами права на державну службу та попередження виникнення порушень Закону України "Про державну службу" Державною екологічною Інспекцією України направлено територіальним та міжрегіональним територіальним органам Держекоінспекції узагальнену інформацію про здійснення контролю за додержанням визначених Законом України "Про державну службу" умов реалізації громадянами права на державну службу у 2022 році, що надійшла листом НАДС від 16.03.2023 № 1179/20.1-23 для належного опрацювання з проханням про забезпечення вжиття заходів щодо запобігання порушенням законодавства про державну службу, усунення причин та умов що їм сприяють та контролю за дотриманням службової та виконавської дисципліни.

Як встановлено судом відповідно до картки контролю №1421 від 16.05.2023 року та пояснень позивача вказаний лист до виконання отримав позивач від начальника Інспекції ОСОБА_5 у свою чергу проставив резолюцію "до відома" на заступника начальника відділу управління персоналом ОСОБА_7 , оскільки питання дотримання законодавства щодо вступу, проходження та припинення державної служби, дотримання службової і виконавчої дисципліни входить до компетенції заступника начальника відділу управління персоналом Макеєвої О.М.

Таким чином, враховуючи те, що виконання Доручення Державної екологічної інспекції України від 07.08.2023 року №111 "Про оперативне інформування" входить до компетенції, в тому числі, заступника начальника відділу управління персоналом Макеєвої Ольги Миколаївни, суд приходить до висновку, що позивачем не було перевищено його службові повноваження, оскільки, як встановлено вище, виконавцем резолюції начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу може бути будь-який підпорядкований відповідному керівнику співробітник установи, до компетенції якого належить зазначене в резолюції питання.

Аналогічного висновку колегія суддів приходить за наслідками дослідження усіх резолюцій проставлених позивачем, адже проставлені ним електронні резолюції були розглянуті чи взяті до відома у роботі співробітникам установи, до компетенції яких належить зазначені в резолюції питання.

Відповідно до положення п. 151 Інструкції з електронного документообігу №122 моніторинг виконання управлінських рішень є складовою системи контролю в Інспекції та проводиться з метою нагляду за виконавською дисципліною.

Згідно з пунктом 152, 153 Інструкції №122 передбачено, що моніторинг включає в себе безпосереднє спостереження за процесом виконання управлінських рішень та виявлення відхилень від строків виконання індикаторів.

Моніторинг виконання управлінських рішень здійснюється службою контролю за допомогою системи моніторингу, інтегрованої в систему електронного документообігу Інспекції на основі даних з реєстраційно-моніторингової картки. відповідна система забезпечує оперативний доступ до всієї інформації про стан виконання будь-якого документа, що якого здійснюється моніторинг та методичний аналіз відповідних даних.

Відмітка про завершення виконання документа свідчить про те, що роботу над документом закінчено (п. 158 Інструкції №122).

Служба контролю після виконання документа перевіряє відповідність кінцевого результату поставленому завданню за результатами чого приймає рішення про припинення моніторингу (п. 163 Інструкції №122).

Пунктом 164 Інструкції №122 передбачено, що дані про виконання документа та припинення моніторингу вносяться до реєстраційно-моніторингової картки уповноваженою особою служби контролю.

Отже, Інструкцією №122 передбачено суворий контроль, безперервне спостереження за процесом виконання управлінських рішень.

Аналіз наданих сторонами документів, дозволяє зробити висновок про те, що всі доручення, накази, листи були виконані, роботу над ними закінчено і жодних порушень службою контролю за виконанням управлінських рішень виявлено не було.

Враховуючи вищезазначене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності у діях позивача дисциплінарного проступку, перевищення службових повноважень.

З матеріалів справи також встановлено, що жодного умислу у діях позивача не було, його дії були спрямовані на виконання, доручень, ознайомлення з наказами начальства та надання інформації на запити державних установ та органів місцевого самоврядування, саме ж виконання доручень, наказів, листів здійснювалося позивачем у співпраці з іншими співробітниками Державної екологічної інспекції Карпатського округу та за їх згодою і за попереднім узгодженням з начальством, що у свою сергу не несло жодних негативних наслідків, та підтверджено матеріалами справи та поясненнями представника відповідача під час судового розгляду справи. Не містить подання і вказівок на настання негативних наслідків, та не містить жодних відомостей про ступінь тяжкості таких наслідків. Не зазначено, якої істотної шкоди дії позивача завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Колегія суддів також враховує, що у поданні дисциплінарної комісії вказано про попередню бездоганну поведінку позивача, результати позитивного оцінювання позивача у 2022 році, як особи, яка займає посаду державної служби категорія "Б", відсутність дисциплінарних стягнень, участь позивача у ліквідації ядерних аварій (категорія 2), присвоєння позивачу указом Президента України почесного звання "Заслужений природоохоронець України".

Поряд з цим позивач неодноразово нагороджувався впродовж роботи почесними грамотами та подяками за сумлінну працю, високий професіоналізм, високі досягнення у роботі щодо збереження природних багатств та за сумлінне виконання службових обов`язків, із занесенням записів до трудової книжки Однак, наведені обставини не були враховані дисциплінарною комісією, як пом`якшуюча обставина під час визначення виду стягнення.

Згідно з приписами Закону України "Про державну службу" звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, перелік яких є вичерпним. Перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення входить до цього переліку, однак державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за перевищення службових повноважень, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як перевищення службових повноважень.

З огляду на зазначене вище колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дисциплінарною комісією неправильно кваліфіковано дії позивача, як перевищення службових повноважень. Доказів, які б свідчили про завдання позивачем істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам громадян, держави чи юридичних осіб матеріали справи, як і матеріали дисциплінарного провадження не містять.

Відповідно до положень частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, судом досліджено зміст наказів від 29 вересня 2023 року №216-о "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " та від 03 жовтня 2023 року №218-о "Про звільнення ОСОБА_1 " та встановлено, що проступок виразився у наданні доручень працівникам, які входять за межі повноважень начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу.

Колегія суддів зауважує, що оскаржуваний позивачем наказ по своїй правовій природі є актом індивідуальної дії.

Згідно пункту 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер. Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Поряд з цим ні акт від 29 вересня 2023 року №216-о "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " та від 03 жовтня 2023 року №218-о "Про звільнення ОСОБА_1 " не відповідає критеріям чіткості й зрозумілості акту індивідуальної дії та породжує його неоднозначне трактування.

В указаному рішенні суб`єкта владних повноважень не зазначено які саме норми Положення про Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу, затвердженої наказом Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 15 листопада 2021 року №189, чи Посадової інструкції начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області Державної екологічної інспекції Карпатського округу, якими визначені повноваження позивача було порушено ОСОБА_1 .

Колегія суддів зазначає, що невиконання органом державної влади законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Положеннями статті 9 КАС України регламентовано, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Так, в ході судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність оскаржуваних наказів прийнятих відносно позивача. В порушення вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідач не надав до суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку за змістом п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII (перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення).

Отже, враховуючи встановлені вище обставини колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що оскаржувані накази №216-о від 29.09.2023 року та №180-о від 03.10.2023 року є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а позивач підлягає поновленню на посаді начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Чернівецькій області - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Державної екологічної інспекції Карпатського округу з 09.10.2023 р. (з урахуванням перебуванням позивача на лікарняному з 30.09.2023 по 06.10.2023 р., 07.10.2023 та 08.10.2023 вихідні)

Щодо доводів апеляційної скарги, які стосуються дискреційних повноважень в частині прийняття рішення про звільнення працівника, то колегія суддів зазначає наступне.

Перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Таким чином, застосування дисциплінарного стягнення, у тому числі звільнення з посади, здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічний правовий висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 25 червня 2018 року у справі №810/1972/17.

Дискреція це не є обов`язок, а повноваження адміністративного органу, оскільки юридична концепція дискреції передбачає можливість вибору між альтернативними способами дій та/або бездіяльністю. У разі, якщо законодавство передбачає прийняття лише певного конкретного рішення, то це не є реалізацією дискреції (повноважень), а є виконанням обов`язку. Дискреція не є довільною, вона завжди здійснюється відповідно до закону (права), оскільки згідно з частиною другою статті 19 Конституції України "органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України".

Зв`язаність дискреції адміністративного органу законом (правом) робить можливим здійснення адміністративними судами перевірки рішень (дій), прийнятих адміністративним органом внаслідок реалізації дискреційних повноважень.

У рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі "Hasan and Chaush v.Bulgaria" № 30985/96).

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11 березня 1980 року, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не слід ототожнювати лише з формалізованими повноваженнями, вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. На законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб`єкта владних повноважень відсутнє.

У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Отже, вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що застосування дисциплінарного стягнення, у тому числі звільнення з посади, це його дискреційні повноваження та здійснюється на розсуд суб`єкта призначення.

Водночас, апеляційний суд констатує, що суб`єкт призначення при прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності зобов`язаний встановити факт дисциплінарного проступку, а саме наявність всіх його складових сукупності: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони (вини) та врахувати обставини, що пом`якшують або обтяжують дисциплінарну відповідальність.

Під час розгляду справи та дослідження документів наданих сторонами судом встановлено, що рішення про звільнення позивача відповідачем прийнято без урахування всіх обставин справи, при відсутності об`єктивної сторони дисциплінарного проступку, вини позивача у формі умислу та без урахування обставин, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність.

Відповідно до положень частини 2 статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Згідно з статтею 27 Закону України "Про оплату праці", порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок), який застосовується у випадку виплати середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу. Відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Згідно з абз.3 п.3 Порядку визначено, що усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Відповідно до пункт 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з абз. 1 п. 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (середньогодинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період.

Згідно з довідкою виданою Державною екологічною інспекцією Карпатського округу №55 від 10.10.2023 року середньоденна заробітна плата позивача становить 1282,85 грн.

Період вимушеного прогулу позивача обраховується з 09.10.2023 р. (день, з якого відраховується період звільнення позивача) по 07.02.2024 р. (дата прийняття рішення суду про поновлення позивача). Відтак, позивач перебував у вимушеному прогулі 88 робочих днів.

Отже, середній заробіток за час вимушеного прогулу позивача складає: 112890,80 грн: (1282,85 грн (середньоденна заробітна плата) х 88 (робочих днів за час вимушеного прогулу).

Враховуючи зазначене вище колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо необхідності стягнути з Державної екологічною інспекцією Карпатського округу на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 09.10.2023 р. по 07.02.2024 р., що становить 112890,80 грн. з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Положеннями статті 371 КАС України регламентовано, що негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби. Негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді, а також в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць, з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів слід допустити до негайного виконання.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Карпатського округу залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, передбачених ч.4 ст.328 КАС України.

Згідно з ч.1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду складена в повному обсязі 03 квітня 2024 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Сапальова Т.В. Ватаманюк Р.В.