Справа № 620/3678/24
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
04 квітня 2024 року Чернігів Справа № 620/3678/24
Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду клопотання у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області, в якому просить:
визнати протиправним бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області щодо не здійснення ОСОБА_1 перерахунку та виплати пенсії по втраті годувальника за період з 01.01.2015 по 30.06.2021 виходячи із 8 мінімальних пенсій за віком пенсії годувальника;
стягнути з держави Україна на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у сумі 5333323,21 грн заподіяної прийняттям неконституційного правового акта, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету.
Суд ухвалою від 19.03.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
На адресу суду від представника Державної казначейської служби України надійшло клопотання про призначення розгляду справи в порядку загального провадження та виключення Державної казначейської служби України з числа відповідачів у справі.
Щодо призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає про таке.
Згідно з п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Частиною 2 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
В силу ч.5 та 6 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених ст.263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Так, в ухвалі суду про відкриття провадження у справі від 19.03.2024 суд, дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, дійшов висновку, що дана адміністративна справа відноситься до справ незначної складності та розглядається судом за особливостями, визначеними ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Подаючи клопотання представник Державної казначейської служби України зазначає, що заявлена сума до стягнення, значно перевищує розмір, встановлений п.4 ч.1 ст.263 КАС України та останнє бажає скористатися правами учасника справи, зокрема, брати участь в судових засіданнях, дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам процесу, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування, тощо.
З цього приводу суд зазначає, що під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, учасники справи не позбавлені права заявляти заяви по суті справи та клопотання з процесуальних питань.
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Також суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В той же час, ч.2 зазначеної статті передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Згідно з ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Як вбачається з суті спірних правовідносин, предметом спору є майнова шкода, розмір якої дорівнює розміру недоотриманої пенсії, передбаченої частиною третьою статті 54 Закон України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Тобто зазначений спір є спором, пов`язаним з оскарженням бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області щодо обчислення у період з 01.01.2015 по 30.06.2021 пенсійних виплат, що свідчить про віднесення даного спору до категорії спорів незначної складності, в той час, як загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Таким чином, враховуючи, що дана справа є справою незначної складності та підлягає вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Щодо клопотання про виключення Державної казначейської служби України з числа відповідачів у справі, суд зазначає, що прерогатива такого звернення належить виключно позивачу, що слідує з положень ст.48 КАС України.
Відповідно до ч.3 цієї статті якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.
Таким чином, оскільки відповідних клопотань від позивача чи його представника не надходило, відсутні підстави для виключення Державної казначейської служби України з числа відповідачів у справі.
Керуючись статтями 48, 243, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні клопотання представника Державної казначейської служби України про призначення розгляду справи в порядку загального провадження та виключення Державної казначейської служби України з числа відповідачів у справі відмовити.
Відповідно до ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.
Суддя Л.О. Житняк