Справа № 320/42916/23
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2024 року № 320/42916/23

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиця А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» (далі - позивач або ТОВ «ГЕЙМДЕВ») з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - позивач або податковий/контролючий орган) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 16 720 473,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 1 586 541,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 11 100,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 934 084,50 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 433 153,50 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 40 170 466,50 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 10 947 763,20 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №7 від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 6 590 988,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 7 500,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 326 172,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 29 623 138,50 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивачем зазначено про безпідставність та необгрунтованість висновків Актів перевірок від 14.10.2022 №30677/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30671/26/15/07/43397203, від 07.07.2023 21130/20/37/рро/43397203, від 06.07.2023 №47765/26/15/07/43397203, від 06.07.2023 №47766/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39717/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30678/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39773/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №16375/20/2615/рро/43397203, від 06.07.2023 №47797/26/15/07/43397203 та від 26.05.2023 №39713/26/15/07/43397203 про порушення товариством з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» вимог пунктів 1 та 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР, які полягають у відсутності виданих Товариством фіскальних чеках обов`язкових реквізитів (рядків 11-18). Позивач стверджує, що під час проведених відповідачем перевірок, надавалися фіскальні чеки, які містили всі необхідні реквізити для ідентифікації операції, а самі розрахункові операції проводились через реєстратори розрахункових операцій та на повну суму покупки. Наголошує, що рядки 11-18 не є обов`язковими реквізитами у випадках, якщо платіжних термінал не з`єднано/поєднано із реєстратором розрахункових операцій. При цьому, підтвердженням, що платіжні термінали та реєстратори розрахункових операцій ТОВ «ГЕЙМДЕВ» не були поєднані/з`єднані між собою, свідчить технічна довідка юридичної особи, яка здійснює обслуговування реєстраторів розрахункових операцій позивача, листи фінансової компанії, яка надає послуги еквайрингу, доповідною запискою IT - спеціаліста Товариства.

На думку позивача, оскільки рядки 11-18 є необов`язковими реквізитами фіскальних чеків Товариства у зв`язку із відсутністю поєднання та/або з`єднання платіжних терміналів та реєстраторів розрахункових операцій, а всі видані позивачем фіскальні чеки відповідають вимогам щодо змісту та форми, в його діях відсутній склад правопорушення, за яке передбачено санкцію, визначену пунктом 1 статті 17 Закону «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.11.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» до Головного управління ДПС у м. Києві про скасування податкових повідомлень - рішень. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній зауважив, що за наслідками проведених перевірок ТОВ «ГЕЙМДЕВ», податковим органом встановлено факти проведення розрахункових операцій без створення та без видачі розрахункових документів відповідної форми та змісту, а саме у виданих розрахункових документах відсутні обов`язкові реквізити, зокрема, ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати, ідентифікатор платіжного пристрою, реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ», що призвело до порушення вимог пунктів 1, 2 статті 3 Закону «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Окрім того, відповідачем наголошено на тому, що відсутність відповідного програмного забезпечення або навмисне ігнорування саме деякими надавачами POS-терміналів (послуг з еквайрингу) необхідності забезпечити з?єднані між собою пристрої програмним забезпеченням, з метою належного обміну інформацією між ними, жодним чином не впливає на сам факт з?єднання пристроїв між собою та відповідно на обов?язок, що виникає у зв?язку з цим у користувача таким пристроєм.

У поданій до суду відповіді на відзив позивач вказав про те, що висновки податкового органу про обов`язковість заповнення рядків 11-18 фіскального чека у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу спростовуються правовою позицією Верховного Суду в подібних правовідносинах у справі №640/23582/21. Позивач зазначив, що чинним законодавством не встановлено обов`язку використання під час проведення розрахунків лише платіжних терміналів, з`єднаних або поєднаних з РРО/ПРРО.

Відповідач у своїх запереченнях на відповідь на відзив наголосив на тому, що заповнення рядків 11-18 фіскального чека у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, є обов`язковим за умови здійснення розрахункових операцій у розумінні Закону №265/95ВР.

Протокольною ухвалою суду від 22.01.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до поданих до суду письмових пояснень позивач зауважив, що позиція відповідача, викладена у відзиві та запереченнях, суперечить висновкам Верховного Суду. При цьому, позивач відзначив, що реєстратори розрахункових операцій Товариства містили всі обов`язкові реквізити, зокрема, Qr-код та графічне зображення виробника реєстратора розрахункових операцій, які було затверджено Наказом №306, як обов`язкові. Натомість, рядки фіскального чеку, відсутність яких була виявлена відповідачем, не є обов`язковими та не є нововведенням відповідно до Наказу №306.

У судовому засіданні 07.02.2024, заслухавши пояснення сторін, протокольною ухвалою судом було постановлено перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши позовну заяву, відзив на позовну заяву, а також оцінивши наявні в матеріалах належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Головним управління ДПС у м. Києві та Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено фактичні перевірки на господарських одиницях (зали гральних автоматів) товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ».

За результатами проведених фактичних перевірок податковим органом складено Акти перевірок від 14.10.2022 №30677/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30671/26/15/07/43397203, від 07.07.2023 21130/20/37/рро/43397203, від 06.07.2023 №47765/26/15/07/43397203, від 06.07.2023 №47766/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39717/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30678/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39773/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №16375/20/2615/рро/43397203, від 06.07.2023 №47797/26/15/07/43397203 та від 26.05.2023 №39713/26/15/07/43397203, відповідно до висновків яких встановлено порушення пунктів 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Не погоджуючись з висновками вказаних Актів перевірок, позивачем подано до контролюючого органу письмові заперечення від 27.10.2022 №27/10/22-1, від 17.11.2022 №17/11/22-1, від 17.11.2022 №17/11/22-2, від 09.06.2023 №09/06/23-1, від 09.06.2023 №09/06/23-2 та від 09.06.2023 №09/06/23-3, за результатами розгляду яких податковим органом відповідно до рішень від 10.11.2022 №64149/6/26-15-07-07-01-07, від 01.12.2022 №17879/1/26-15-07-07-03-07, від 01.12.2022 №17880/1/26-15-07-07-03-07, від 22.06.2023 №24079/1/26-15-07-07-01-07, від 22.06.2023 №24080/1/26-15-07-07-03-07 та від 22.06.2023 №24078/1/26-15-07-07-01-07 висновки Актів перевірок залишено без змін, а заперечення ТОВ «ГЕЙМДЕВ» - без задоволення.

На підставі висновків Актів перевірок від 14.10.2022 №30677/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30671/26/15/07/43397203, від 07.07.2023 21130/20/37/рро/43397203, від 06.07.2023 №47765/26/15/07/43397203, від 06.07.2023 №47766/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39717/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30678/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39773/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №16375/20/2615/рро/43397203, від 06.07.2023 №47797/26/15/07/43397203 та від 26.05.2023 №39713/26/15/07/43397203 Головним управлінням ДПС у м. Києві за порушення ТОВ «ГЕЙМДЕВ» пунктів 1, 2 статті 3 Закону «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» прийнято наступні податкові повідомлення-рішення:

- № від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 16 720 473,00 грн;

- № від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 1 586 541,00 грн;

- № від 09.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 11 100,00 грн;

- № від 09.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 934 084,50 грн;

- № від 09.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 433 153,50 грн;

- № від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 40 170 466,50 грн;

- № від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 10 947 763,20 грн;

- №7 від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 6 590 988,00 грн;

- № від 09.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 7 500,00 грн;

- № від 09.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 326 172,00 грн;

- № від 07.08.2023, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 29 623 138,50 грн.

У порядку адміністративного оскарження, позивачем було подано скаргу від 25.08.2023 (вх. від 25.08.2023 №28395/6) з доповненнями (вх. від 29.08.2023 №28796/6) до Державної податкової служби України, за наслідками розгляду якої рішенням від 20.10.2023 №31586/6/99-00-06-03-02-06 скаргу позивача залишено без задоволення, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення без змін.

Не погоджуючись з прийнятими податковим органом податковими повідомленнями-рішеннями, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР).

Дія цього закону поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За визначеннями, наведеними у статті 2 3акону №265/95-ВР, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для виконання платіжних операцій. До реєстраторів розрахункових операцій належать: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо.

Розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Відповідно до пунктів 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

З наведеного слідує, що суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції.

Пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків:

1) непроведення розрахункової операції через РРО;

2) проведення розрахункової операції через РРО, однак, на неповну суму покупки;

3) невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа.

Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, а третій з пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Відповідно, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення.

Як встановлено судом, на підставі висновків Актів перевірок від 14.10.2022 №30677/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30671/26/15/07/43397203, від 07.07.2023 21130/20/37/рро/43397203, від 06.07.2023 №47765/26/15/07/43397203, від 06.07.2023 №47766/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39717/26/15/07/43397203, від 14.10.2022 №30678/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №39773/26/15/07/43397203, від 26.05.2023 №16375/20/2615/рро/43397203, від 06.07.2023 №47797/26/15/07/43397203 та від 26.05.2023 №39713/26/15/07/43397203 товариство з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» притягнуто до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, з яким контролюючий орган пов`язує допущення порушення суб`єктом господарювання вимог пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, а саме її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту.

У даній справі позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Позиція контролюючого органу, фактично, полягає в тому, що при проведенні контрольних розрахункових операцій (обмін коштів на ігрові замінники гривні) на господарських одиницях ТОВ «ГЕЙМДЕВ», розрахунок проводився у безготівковій формі через спеціальний платіжний засіб з видачею фіскального чеку, в якому відсутні обов`язкові реквізити.

При цьому, відповідач не заперечує, що вказані розрахункові операції було проведено через РРО з видачею фіскального чека не на повну суму або не через РРО.

Суд зазначає, що в Актах перевірок контролюючим органом також не вказано, що розрахункові операції проводились позивачем не через РРО, або на більшу суму ніж та, яка була проведена через РРО.

Отже, притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР є безпідставним, оскільки безпосередній зміст обов`язку платника податку, який визначений у цьому пункті, полягає у тому, щоб усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №500/6845/21.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення контролюючим органом фактичних перевірок, за наслідками яких прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення, податковим органом встановлено факти проведення розрахункових операцій без створення та без видачі розрахункових документів відповідної форми та змісту, а саме у виданих розрахункових документах відсутні обов`язкові реквізити, зокрема, ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати, ідентифікатор платіжного пристрою, реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ».

Так, вимоги до змісту розрахункових документів визначено Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 (далі Положення №13).

Установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

Пунктом 3 розділу І Положення №13 визначено, що у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

З аналізу викладеного слідує, що порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР можливе у випадку, якщо у фіскальному чеку відсутні обов`язкові реквізити.

Відповідно до пунктів 2, 4, 5 розділу ІІ Положення №13 фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити: найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/ квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН» (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери «ІД» (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 9); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 10); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 11); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 12); вид операції (рядок 13); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ» (рядок 14); напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 15); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис «Касир» (рядок 16); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи «Касир» та «Держатель ЕПЗ» (рядок 17); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 18); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО» (рядок 19); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ» (рядок 20); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 21). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 22); до сплати (рядок 23); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 24); QR - код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 25); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 26), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 27); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ЗН». Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 28); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН» або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН ПРРО» (рядок 29); напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 30).

Рядки 11-18 фіскального чека заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій.

Як стверджує позивач, він не допустив порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, оскільки рядки 11-18 не є обов`язковими реквізитами для фіскальних чеків з огляду на те, що ТОВ «ГЕЙМДЕВ» застосовує під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжний термінал, який не з`єднаний / не поєдниний з РРО.

Як вбачається з листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Резонанс-Капітал» від 26.10.2022 вих.№1-26/10/22, між вказаним Товариством та ТОВ «ГЕЙМДЕВ» було укладено договір №2/211001/ГД/НЗ про організацію інформаційного обміну під час проведення розрахунків за операціями торговельного евайрингу від 01.10.2021. ТОВ «Фінансова компанія «Резонанс-Капітал» були надані POS-термінали ПАТ АБ «Укргазбанк» для встановлення у господарських одиницях ТОВ «ГЕЙМДЕВ» за адресами: м. Київ, вул. Раїси Окіпної, 2, приміщення 75; м. Київ, просп. Голосіївський, 70, корпус А, приміщення 30, 129; м. Київ, вулиця Костянтинівська, 7А, А, гр. прим. 1 підв., прим. 6 гр. прим., першого пов., гр. прим. 4,5, 7, 8 другого поверху.

Зазначені POS-термінали ПАТ АБ «Укргазбанк» не з`єднані (не поєднані) з реєстраторами розрахункових операцій, що знаходяться за відповідними адресами, зокрема із:

- «Екселліо» DP-25, ФН № та «Екселліо» ДР-25, ФН (м. Київ, вул. Раїси Окіпної 2, приміщення 75); ??

- «Екселліо» DP-25, ФН №, «Екселліо» DP-25, ФН № та «Екселліо» DP-25, ФН № (м. Київ, проспект Голосіївський 70, корпус А, приміщення 30, 129);?

- «Екселліо» DP-25, ФН № (м. Київ, вулиця Костянтинівська 7А, А, гр. прим. 1 підв., прим.6 гр. прим., першого пов., гр. прим. 4, 5, 7, 8 другого пов).

Відсутність поєднання/з`єднання платіжного терміналу та РРО також підтверджується Доповідною запискою Менеджера ІТ ТОВ «ГЕЙМЛЕВ» від 07.07.2023, листом ТОВ «Фінкіт» від 07.07.2023 №1-07072023 та Технічною довідкою Приватного підприємства «Альт-Таб» від 10.07.2023 №10072023/1, згідно яких РРО за визначеними в Актах перевірки адресами технічно нез`єднані та/або непоєднані з будь-якими іншими пристроями та програмними забезпеченнями, в тому числі, нез`єднані та/або непоєднані із платіжними терміналами (POS-терміналами), які застосовуються під час проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів (платіжних карток).

Разом з тим, в матеріалах справи містяться Висновок експертів за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи від 20.10.2023 №24970/23-71/24971/23-72, Науково-правовий експертний висновок щодо тлумачення і застосування пунктів 2 та 4 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, Висновок науково-правової експертизи від 24.10.2023 №126/174-е.

Відповідно до частин першої-другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до статті 101 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Разом з тим, згідно з статтею 113 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду.

Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта у галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань.

Відповідно до статті 104 Кодексу адміністративного судочинства України визначено процедуру проведення експертизи на замовлення учасників справи, зокрема, учасник справи, який замовляє експертизу поза межами судового засідання, на власний розсуд обирає відповідного експерта або експертну установу, що буде проводити експертне дослідження та самостійно ставить питання, які потребують роз`яснення експертом. Якщо позасудове експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт має повідомити про це особу, яка до нього звернулася.

Висновком експерта слід вважати наданий експертом у письмовій формі докладний опис проведених під час експертизи досліджень, зроблені у їх результаті висновки щодо досліджених об`єктів, явищ чи процесів та обґрунтовані відповіді на поставлені питання, що дають інформацію про обставини у справі.

Суд зазначає, що висновок експерта, підготовлений на замовлення учасника справи, має процесуальний статус доказу, поданого до суду при його відповідності вимогам законодавства, не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України.

Під час розгляду справи відповідачем не наведено підстав для неприйняття висновків експертів в якості доказів та дослідження їх разом із іншими доказами.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд бере до уваги надані висновки проведених експертиз, з урахуванням положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом встановлено, що за заявою генерального директора ТОВ «ГЕЙМДЕВ» Конончука О.В. Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз проведено судово-економічну експертизу, у висновку від 20.10.2023 №24970/23-71/24971/23-72 якого встановлено відсутність поєднання (з`єднання) платіжних терміналів та реєстраторів розрахункових операцій, які використовуються ТОВ «ГЕЙМДЕВ» під час провадження господарської діяльності.

Водночас, слід зауважити, що в Науково-правовому експертному висновку щодо тлумачення і застосування пунктів 2 та 4 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, сформовано висновок, «що оскільки ТОВ «ГЕЙМДЕВ» застосовує під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжні термінали, не з?єднані та/або не поєднані з реєстраторами розрахункових операцій, то для фіскальних чеків ТОВ «ГЕЙМДЕВ» не є обов?язковими наступні реквізити: ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 11); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 12); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 13); вид операції (рядок 14); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ» (рядок 15); напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис «Касир» (рядок 17); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи «Касир» та «Держатель ЕПЗ» (рядок 18)».

Таким чином, аналіз положень чинного законодавства, з урахуванням наведених обставин, дає підстави стверджувати, що висновки контролюючого органу, викладені в Актах перевірок, на підставі яких прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення, є безпідставними та необгрунтованими, оскільки, як свідчать матеріали справи, позивач у своїй господарській діяльності використовував платіжні термінали не з`єднані та/або не поєднані із РРО, а відтак рядки 11-18 фіскального чека є необов`язковими та відповідно не підлягали заповненню в обов`язковому порядку.

Суд звертає увагу, що чинним законодавством не передбачено обов`язку суб`єктів господарювання з`єднувати та/або поєднувати РРО та платіжні термінали.

Разом з тим, обгрунтовуючи свою позицію, контролюючий орган посилається на Наказ Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306 «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, як на норму, що визначає обов?язок позивача здійснити з?єднання/поєднання платіжного терміналу із РРО.

При цьому, приписами наведеного Наказу визначено, що до 01.08.2021 реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Суд наголошує, що положеннями наведеної норми зобов?язано виробників (постачальників) в строк до 01.08.2021 доопрацювати реєстратори розрахункових операцій з метою забезпечення відображення в фіскальних чеках нових обов?язкових реквізитів, передбачених Наказом №306.

Таким чином, вказана норма стосується саме виробників (постачальників) РРО, а не суб?єктів господарювання. При цьому, таке доопрацювання виробниками РРО має бути здійснено лише у разі наявності технічних можливостей.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові П?ятого апеляційного адміністративного суду від 12.04.2023 у справі №420/17158/22.

Суд також враховує посилання позивача на роз`яснення Державної податкової служби України від 26.09.2023, з яких вбачається, що відповідно до пункту 4 розділу ІІ Положення №13 рядки 11-18 фіскального заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків лише з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) та платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій, незалежно від його виду (РРО чи ПРРО) або сфери призначення.

За таких обставин суд встановив, що реєстратори розрахункових операцій, які використовувались позивачем у господарській діяльності, не були та не могли бути поєднані з платіжними терміналами через їх технічні особливості та особливості їх програмного забезпечення, що унеможливлювало здійснення обміну даними між вказаними пристроями. При цьому, відповідальними за інтеграцію програмного забезпечення платіжних терміналів з відповідними реєстраторами розрахункових операцій є саме виробники цих пристроїв.

Верховний Суд в постанові від 03.11.2023 у справі №640/23582/21 сформулював правову позицію щодо застосування норм пункту 4 розділу ІІ Положення №13.

Зокрема Верховний Суд вказав, що суб`єкт господарювання при здійснені розрахункової операції в розрахунковому документі зазначає рядки 10-17, зазначені в пунктах 2, 4, 5 розділу ІІ Положення №13 (нумерація рядків фіскального чеку в редакції до липня 20221 року) лише у разі застосування під час проведення розрахунків електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій. У разі, якщо платіжний термінал не з`єднаний з РРО, господарюючий суб`єкт не зобов`язаний вказувати ці реквізити в розрахунковому документі. В такому випадку немає підстав розцінювати не відповідність (не роздрукування, не видача) розрахункового документу встановленим вимогам, як порушення п.п.1,2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР. Діючим законодавством не встановлено обов`язку використовувати лише платіжні термінали, з`єднанні або поєднанні з РРО/ПРРО. Не заповнення у фіскальному чеку рядків 10 - 17 не змінює встановленого факту придбання товару покупцем у визначеного продавця, а згаданий чек підтверджує виконання розрахункової операції.

З урахуванням вказаної правової позиції Верховного Суду, встановлених під час судового розгляду обставин та досліджених доказів, суд вважає необґрунтованим висновок відповідача про порушення позивачем норм Закону №265/95-ВР, у зв`язку з формуванням та видачею фіскальних чеків без заповнення рядків 11-18, передбачених п.2 розділу ІІ Положення №13.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини справи суд дійшов висновку про протиправність застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 1 статті 17 Закону Закону 265/95-ВР.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає протиправними оскаржувані податкові повідомлення рішення про застосування до позивача сум штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), що є підставою для їх скасування.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи квитанції, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 26 840,00 грн. Відтак, враховуючи, розмір задоволених позовних вимог позивача, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 26 840,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст.2, 6-10, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 16 720 473,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 1 586 541,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 11 100,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 934 084,50 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 433 153,50 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 40 170 466,50 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 10 947 763,20 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №7 від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 6 590 988,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 7 500,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 3 326 172,00 грн.

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.08.2023, яким Головним управлінням ДПС в м. Києві було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в розмірі 29 623 138,50 грн.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЙМДЕВ» (адреса: 01042, місто Київ, провулок Новопечерський, будинок 18, офіс 32, ) судовий збір у розмірі 26 840,00 грн. (двадцять шість тисяч вісімсот сорок гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Перепелиця А.М.