Справа № 120/4221/24
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Вінниця

03 квітня 2024 р.

Справа № 120/4221/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому порядку заяву про забезпечення позову в справі за позовом ТОВ «Плазол» до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ТОВ «Плазол» до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що 18.11.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Плазол» (надалі-Замовник, позивач) та Heraeus Deutschland GmbH & Co. KG (надалі - Виконавець) було укладено Контракт №20097791 (далі - Контракт), згідно п. 1.1. якого Замовник постачає Виконавцю відпрацьований каталізатор риформінгу, що містить платину та реній (надалі каталізатор). У відповідності до п.1.2. Контракту, Виконавець зобов`язується прийняти від Замовника каталізатор, забезпечити проведення регенерації та вилучення з нього платини та ренію та поставити Замовнику вилучену платину у вигляді банківського сертифікованого металу (злитків та/або порошку (губки)), що відповідає Стандартам міжнародного ринку дорогоцінних металів, що підтверджується письмовим документом - Сертифікатом якості, а реній в вигляді солі «Амоніумтетраоксоренат VII» - «перенат амонію», із вмістом ренію від 69,2%-69,4%.

У відповідності до п. 2.8. Контракту Виконавець переробляє поставлений Замовником каталізатор, видобуває платину і реній, що міститься в ньому, і повертає Замовнику протягом 365 календарних днів з моменту перетину каталізатором митного кордону України платину чистотою не нижче 99,95 %, у вигляді сертифікованого банківського металу і реній у вигляді солі «перенат амонію».

01.12.2021 TOB «Плазол» звернувся до митних органів України про надання дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території України». На підставі вказаної заяви, начальником Закарпатської митниці надано відповідний дозвіл на переробку товару за межами митної території України строком до 30.11.2022.

Представник позивача зазначає, що вказаний у Контракті товар (відпрацьований каталізатор риформінгу) відправлено до Heraeus Deutschland GmbH & Co. KG (Німеччина) 08.12.2021 згідно митних декларацій №UА305130/2021/036103, №UA305130/2021/036104, №UA305130/2021/036105 у митному режимі «переробка за межами митної території України».

Згідно з п. 3.1. Контракту Сертифікована платина у вигляді банківського металу постачається Замовнику повітряним транспортом. База постачання СІР аеропорт «Бориспіль», м. Київ.

12.10.2022 позивачем отримано Сертифікат Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати №3200/22/1089 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Як зазначає представник позивача, 07.11.2022 ТОВ «Плазол» звернулось до начальника Закарпатської митниці із заявою №77 про надання дозволу на продовження строку переробки товарів за межами митної території України у зв`язку з настанням форс-мажорних обставин військова агресія російської федерації проти України, що стало причиною введення воєнного стану та спричинило неможливість своєчасного повернення товару (реімпорт) у строки, визначені митним органом. За наслідками розгляду вищевказаної заяви 09.11.2022 Начальником митного посту «Ужгород-вантажний» прийнято рішення про продовження строку митного режиму «переробка за межами митної території України» на підставі ч. 3 п. 912 розділу ХХІ Митного кодексу України, строк продовжено до припинення чи скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, але не пізніше ніж до 29.11.2023.

Враховуючи триваючі бойові дії та закритим повітряним простором, ТОВ «Плазол» знову отримало Сертифікат Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати « 3200-23-4336 від 31.10.2023 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та звернулося до начальника Закарпатської митниці із заявою від 01.11.2023 про надання дозволу на продовження строку переробки товарів за межами митної території України до 28.11.2024.

За наслідками розгляду заяви позивача, 03.11.2023 начальником митного посту «Ужгород-вантажний» винесено рішення про продовження строку митного режиму «переробка за межами митної території України», строк дії дозволу продовжено до припинення чи скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, але не пізніше ніж до 28.11.2024.

Однак листом Закарпатської митниці від 06.03.2024 №7.7-2/28-13-01/13/1747 позивача повідомлено про прийняте рішення про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території, яким зменшено строк дії дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території від 01.12.2021 №2928/44. Даним рішенням встановлено термін дії дозволу до 05.04.2024. Підставою для прийняття такого рішення митний орган вказує інформацію отриману з листа від ПАТ «Укрнафта» від 09.02.2024 №22/04, листи Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Департаменту захисту Служби безпеки України.

Вважаючи протиправним рішення відповідача від 06.03.2024 про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території України в частині скорочення його дії до 05.04.2024, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Закарпатської митниці від 06.03.2024 про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території України в частині скорочення його дії до 05.04.2024.

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову позивач зазначив, що не зважаючи на очевидну неможливість виконання ТОВ «Плазол» умов Контракту, а саме: доставлення товару до аеропорту «Бориспіль» м. Києва авіатранспортом, з незалежних від позивача причин, що не тільки визнані загальновідомими та очевидними, а і засвідчені належним чином Сертифікатом Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати від 31.10.2023 №3200-23-433, позивачу з необґрунтованих підстав, зменшено строк дії дозволу переробки товарів за межами митної території України з 28.11.2024 та зобов`язано доставити товари до 05.04.2024.

Представник позивача звертає увагу в заяві, що про таке рішення митного органу ТОВ «Плазол» стало відомо лише 06.03.2024, тобто менше як за місяць до дати фактичної доставки товару до митної території України.

При цьому, доводи сторони позивача базуються на тому, що навіть у разі задоволення вимоги адміністративного позову про скасування рішення Закарпатської митниці, невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист та поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача та спричинить умови для виникнення низки нових спорів. Адже, у випадку відмови у забезпеченні позову шляхом зупинення дії рішення Закарпатської митниці, до ТОВ «Плазол» будуть застосовані вимоги контролюючого органу про сплату умовно нарахованих сум митних платежів.

Відповідно до частини 1 статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Визначаючись щодо наявності підстав для забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно пунктів 1, 2 частини 2 статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Таким чином, законодавством встановлено вичерпний перелік підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а суд повинен, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи існує хоча б одна з названих підстав, і оцінити, чи не може застосування заходів забезпечення позову завдати більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Вирішуючи питання про доцільність вжиття заходів про забезпечення позову суд виходить з того, що умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майнові інтереси та/або права позивача будуть погіршені, порушені і на момент виконання рішення суду, у разі задоволення позову, їх слід буде відновити шляхом вчинення певних дій.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22.12.2006 року №9 та постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративним судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" від 06.03.2008 року №2, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При розгляді клопотання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен дати оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжитих заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників процесу; наявності зв`язку між конкретним видом, що застосовується для забезпечення позову, і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий вид забезпечення забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі його задоволення; ймовірності виникнення ускладнень для виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

За своєю суттю інститут забезпечення позову в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову, існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Мета забезпечення позову це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання спричинення значної шкоди заявнику. Таким чином, заходи забезпечення позову не мають якогось дискримінаційного характеру стосовно якоїсь із сторін у спорі; їх застосування здійснюється в рамках дискреційних повноважень суду і на основі принципів змагальності та процесуального рівноправ`я сторін.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що 18.11.2021 між ТОВ «Плазол» та Heraeus Deutschland GmbH & Co. KG укладено Контракт N.20097791 (далі - Контракт), згідно п. 1.1. якого Замовник постачає Виконавцю відпрацьований каталізатор риформінгу, що містить платину та реній (надалі каталізатор).

У відповідності до п.1.2. Контракту, Виконавець зобов`язується прийняти від Замовника каталізатор, забезпечити проведення регенерації та вилучення з нього платини та ренію та поставити Замовнику вилучену платину у вигляді банківського сертифікованого металу (злитків та/або порошку (губки)), що відповідає Стандартам міжнародного ринку дорогоцінних металів, що підтверджується письмовим документом - Сертифікатом якості, а реній в вигляді солі «Амоніумтетраоксоренат VII» - «перенат амонію», із вмістом ренію від 69,2%-69,4%.

У відповідності до п. 2.8. Контракту Виконавець переробляє поставлений Замовником каталізатор, видобуває платину і реній, що міститься в ньому, і повертає Замовнику протягом 365 календарних днів з моменту перетину каталізатором митного кордону України платину чистотою не нижче 99,95 %, у вигляді сертифікованого банківського металу і реній у вигляді солі «перенат амонію»

Заявою від 01.12.2021 №71 ТОВ «Плазол» звернувся до митних органів України про надання дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території України».

На підставі вказаної заяви, начальником Закарпатської митниці надано відповідний дозвіл на переробку товару за межами митної території України строком до 30.11.2022.

Вказаний у Контракті товар - «відпрацьований каталізатор риформінгу» було відправлено до Heraeus Deutschland GmbH & Co. KG (Німеччина) 08.12.2021 згідно митних декларацій №UA305130/2021/036103, №UA305130/2021/036104, №UA305130/2021/036105 у митному режимі «переробка за межами митної території України».

Згідно з п.3.1. Контракту Сертифікована платина у вигляді банківського металу постачається Замовнику повітряним транспортом. Поставка та страхування здійснюється Виконавцем за рахунок Замовника. База постачання - CIP аеропорт «Бориспіль», м. Київ.

У зв`язку із військовою агресією російської федерації та введенням воєнного стану на території України на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2024, а також закриття повітряного простору над територією України для літаків цивільної авіації, позивачем 12.10.2022 отримано Сертифікат Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати №3200-22-1089 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

У зазначеному Сертифікаті уповноваженим органом засвідчені обставини форс-мажору для «завершення митного режиму «переробка за межами митної території України» та повернення готової продукції - платина у встановлений митним органом строк» до 30.1.2022. Вказані обставини форс-мажору визнані триваючими. Окрім іншого, Київська обласна (регіональна) ТПП підтвердила загальновідомий факт, що «військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану, та, як насідок закриття повітряного простору для цивільної авіації, небезпека переміщення вантажу через загрозу ракетних ударів».

07.11.2022 позивач звернувся до начальника Закарпатської митниці із заявою №77 про надання дозволу на продовження строку переробки товарів за межами митної території України у зв`язку настанням форс-мажорних обставин - військова агресія російської федерації проти України, що стало причиною введення воєнного стану, та спричинило неможливість своєчасного повернення товару (реімпорт) у строки визначені митним органом.

За наслідками розгляду вищезазначеної заяви, 09.11.2022 Начальником митного посту «Ужгород-вантажний» винесено рішення про продовження строку митного режиму «переробка за межами митної території України» на підставі ч.3 п 912 розділу XXI Митного кодексу України. Строк дії дозволу було продовжено до припинення чи скасування воєнного надзвичайного стану на території України, але не пізніше ніж до 29.11.2023.

Враховуючи триваючі бойові дії та збройну агресію російської федерації проти України та надалі закритим повітряним простором над територією України для літаків цивільної авіації та все ще неможливість доставити вантаж згідно вимог Контракту (п.3.1.) повітряним сполученням, ТОВ «Плазол» знову отримано Сертифікат Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати №3200-23-4336 від 31.10.2023 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Київська обласна (регіональна) торгово-промислова палата засвідчила неможливість «завершення митного режиму «переробка за межами митної території України» та повернення готової продукції (платина) у встановлений митним органом строк, не пізніше через 365 календарних днів з дня завершення митного оформлення митним органом українських товарів для переробки, завершення митного режиму "переробка за межами митної території України" та повернення готової продукції протягом продовженого митним органом строку - до припинення чи скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, але не пізніше ніж 29.11.2023» через триваючу агресію ворога та «закриття повітряного простору для цивільної авіації, небезпека переміщення вантажу через загрозу ракетних ударів».

На основі вищевказаного Сертифікату Київської обласної (регіональної) торгово-промислової палати №3200-23-4336 від 31.10.2023, позивач звернувся до Начальника Закарпатської митниці із заявою за №17 від 01.11.2023 про надання дозволу на продовження строку переробки товарів за межами митної території України до 28.11.2024 у зв`язку настанням форс-мажорних обставин - військова агресія російської федерації проти України, що стало причиною введення воєнного стану, та спричинило неможливість своєчасного повернення товару (реімпорт) у строки визначені митним органом.

За наслідками розгляду вищезазначеної заяви 03.11.2023 Начальником митного посту «Ужгород-вантажний» винесено рішення про продовження строку митного режиму «переробка за межами митної території України». Строк дії дозволу було продовжено до припинення чи скасування воєнного надзвичайного стану на території України, але не пізніше ніж до 28.11.2024.

Однак листом Закарпатської митниці від 06.03.2024 №7.7-2/28-13- 01/13/1747 позивача повідомлено про прийняте рішення про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території, яким зменшено строк дії дозволу на поміщення товарів у митний режим переробка за межами митної території від 01.12.2021 №2928/44 (заяви на продовження терміну від 07.11.2022 №77; від 01.11.2023 №17).

Даним рішенням встановлено термін дії дозволу до 05.04.2024. Підставою для прийняття такого рішення митний орган вказує інформацію отриману з листа від ПАТ «Укрнафта» від 09.02.2024 №22/04, листи Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Департаменту захисту Служби безпеки України.

Суд зазначає, що переробка за межами митної території - це митний режим, відповідно до якого українські товари піддаються у встановленому законодавством порядку переробці за межами митної території України без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, за умови повернення цих товарів або продуктів їх переробки на митну територію України у митному режимі імпорту (ст. 162 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 166 МК України строк переробки товарів за межами митної території України встановлюється митним органом у кожному випадку під час надання дозволу підприємству-резиденту, виходячи з тривалості процесу переробки товарів та розпорядження продуктами їх переробки. Зазначений строк обчислюється, починаючи з дня завершення митного оформлення митним органом українських товарів для переробки. За заявою підприємства, якому видано дозвіл на переробку товарів, з причин, підтверджених документально, строк переробки товарів за межами митної території України продовжується зазначеним органом, але загальний строк переробки не може перевищувати 365 днів, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті.

Положеннями ч. 3, 4 ст. 166 МК України визначено, що виходячи з технологічних особливостей переробки окремих товарів, попередньо встановлений строк їх переробки за письмовою заявою підприємства, якому видано дозвіл на переробку, може бути продовжений митним органом, яким видано відповідний дозвіл на переробку, у тому числі понад строк, передбачений частиною першою цієї статті. У разі відмови у продовженні такого строку митний орган зобов`язаний невідкладно письмово або в електронній формі повідомити особі, яка звернулася із заявою про його продовження, про причини та підстави такої відмови.

Якщо товари, поміщені у митний режим переробки за межами митної території, не можуть бути своєчасно реімпортовані внаслідок накладення на них арешту, аварії або дії обставин непереборної сили, за умови підтвердження факту такої аварії або дії обставин у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, строк переробки за межами митної території зупиняється на час такого арешту (аварії, дії обставин непереборної сили).

Таким чином, з аналізу вищезазначених положень МК України вбачається, що митний орган за заявою підприємства, якому видано дозвіл на переробку товарів за межами митної території України, може продовжити строк переробки такого товару. При цьому, у разі відмови у продовженні такого строку митний орган зобов`язаний невідкладно письмово або в електронній формі повідомити заявника про причини та підстави такої відмови.

Із доданих до заяви матеріалів вбачається, що позивач вживав заходів для завчасного повідомлення митного органу про настання форс-мажорних обставин, за яких ТОВ «Плазол» позбавлене можливості проведення реімпорту товару, адже у разі не продовження Закарпатською митницею строку переробки товарів за межами митної території України, у позивача виникнуть додаткові митні зобов`язання щодо сплати митних платежів.

Водночас, Закарпатською митницею 06.03.2024 внесено зміни до наданого раніше дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території», яким зменшено строк дії дозволу та встановлено термін дії дозволу до 05.04.2024, замість раніше визначеного до 28.11.2024.

Суд також бере до уваги доводи заявника щодо того, що ТОВ «Плазол» фізично не в змозі до 05.04.2024 доставити товар до України з Німеччини на умовах, визначених договором, а саме повітряним транспортом та ще й у такі скорочені строки.

При цьому, слід враховувати баланс між інтересами особи, яка звернулась до суду за захистом своїх прав та публічним інтересом.

У даному випадку, відмова у застосуванні заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Закарпатської митниці від 06.03.2024 про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території України» в частині скорочення його дії до 05.04.2024, ускладнить ефективний захист порушених прав позивача, та, у випадку задоволення заявленого адміністративного позову без задоволення заяви про його забезпечення, спричинить низку інших судових спорів з метою відновлення свого попереднього становища, зокрема про скасування вимоги про сплату митних платежів.

З урахуванням викладеного, з огляду на вищезазначені приписи законодавства, суд доходить висновку, що заявником доведено умову застосування заходів забезпечення позову, а саме, доведено, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд звертає увагу, що розгляд заяви про вжиття заходів забезпечення позову не передбачає надання оцінки правомірності дій, рішень чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, а спрямований виключно на забезпечення захисту прав, свобод та інтересів позивача на час розгляду справи в суді. Тобто, виключно за результатами розгляду справи по суті судом надається повна, всебічна та об`єктивна оцінка оскаржуваному рішенню, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

При цьому суд зауважує, що згідно положень частини 1 статті 151 КАС України, позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Вжиття заходів забезпечення позову у запропонований заявником спосіб, не суперечить меті застосування правового інституту забезпечення позову та забезпечить ефективність судового захисту, у разі задоволення даного позову. Водночас, такий захід забезпечення позову відповідає положенням Кодексу адміністративного судочинства України та не відноситься до переліку заборон щодо забезпечення позову, передбачених цим Кодексом.

Крім того, конкретний спосіб в який позивач просить забезпечити позов має співвідноситись з заявленими позовними вимогами. Заходи забезпечення позову мають бути розумними, обґрунтованими та адекватними заявленим позовним вимогам. Такими заходами має бути забезпечено збалансованість інтересів сторін, а також інших осіб, що беруть участь у справі.

Отже, вимоги клопотання про забезпечення позову є співмірними заявленим позовним вимогам та обставинам справи.

Згідно з Рекомендацією NR (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятою Комітетом міністрів Ради Європи 13.09.1989 року, рішення про вжиття тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.

Суд також наголошує, що будь-яке забезпечення позову в адміністративній справі є наданням тимчасового захисту до вирішення справи по суті, який застосовується у виключних випадках за наявності об`єктивних обставин, які дозволяють зробити обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів потягне за собою більшу шкоду, ніж їх застосування.

При вирішення питання щодо вжиття заходів забезпечення позову, суд оцінив, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти та дійшов висновку, що вжиття вказаних заходів забезпечення позову буде мати наслідком виключно збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.

Водночас, невжиття таких заходів, очевидно, може призвести до того, що для відновлення прав та інтересів позивача за захистом яких він звернувся до суду необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, в тому числі матеріальних.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне задовольнити заяву позивача та забезпечити позов шляхом зупинення дії рішення Закарпатської митниці від 06.03.2024 про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території України» в частині скорочення його дії до 05.04.2024 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №120/4221/24.

Керуючись ст.ст. 150, 151, 154, 156, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника ТОВ «Плазол» про забезпечення позову - задовольнити.

Вжити заходи забезпечення шляхом зупинення дії рішення Закарпатської митниці від 06.03.2024 про внесення змін до дозволу на поміщення товарів у митний режим «переробка за межами митної території України» в частині скорочення його дії до 05.04.2024 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №120/4221/24.

Копію ухвали про забезпечення позову негайно направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і підлягає негайному виконанню на підставі частини першої статті 156 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна