Справа № 640/32461/21
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2024 року № 640/32461/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Інформаційні судові системи" визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Держаного підприємства «Інформаційні судові системи», в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії Державного підприємства «Інформаційні судові системи» щодо відмови замінити відомості, що дають можливість ідентифікувати позивача літерними або цифровими позначеннями в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19;

- зобов`язати Державне підприємство «Інформаційні судові системи» знеособити відомості, зазначені в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 та замінити прізвище та ініціали « ОСОБА_1 » літерними та цифровими позначеннями.

Ухвалою Окружного адміністративного судочинства України від 12.11.2021 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного судочинства України від 09.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

На виконання вимог Закону України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу № 640/32461/21 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24 липня 2023 року прийнято адміністративну справу до провадження та ухвалено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Обґрунтовуючи вимоги, позивач зазначає, що Державне підприємство «Інформаційні судові системи» протиправно відмовило у здійсненні заходів щодо знеособлення його прізвища та ініціалів в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19, як адвоката, який здійснював представництво в суді ОСОБА_2 , шляхом заміни його прізвища та ініціалів літерними або цифровими позначеннями. На переконання позивача, в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 помилково не здійснено автоматичного знеособлення позивача як «адвокат Огарков Є.В.», натомість знеособлено інших учасників справи.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Мотивуючи відзив, відповідач зазначає, що шляхом внесення змін до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про доступ до судових рішень» законодавцем виключено з відомостей, які не підлягають розголошенню імена (ім`я, по-батькові, прізвища) фізичних осіб. Окрім того, інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Отже, підстави для знеособлення ПІБ позивача в тексті судового рішення відсутні. Вказані відомості не відносяться до таких, що не підлягають розголошенню. Також відповідач зазначає, що у нього відсутні правові підстави самостійно здійснювати аналіз інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, зокрема, здійснювати ідентифікацію сторін судових процесів, правову оцінку обставин судових справ та ухвалених по ним судових рішень.

Своєю чергою позивач подав відповідь на відзив, у якій вказав, що зазначення у судовому рішенні «адвокат» та прізвище, ініціали особи в своїй сукупності дають можливість ідентифікувати особу безпосередньо в Єдиному реєстрі адвокатів України. Натомість, зазначення в тексті судового рішення лише прізвища та ініціалів особи без слова «адвокат» не дають можливості ідентифікувати особу. Тобто, зазначення в тексті судового рішення «адвокат Огарков Є.В.» є іншими відомостями, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу, а отже, не можуть бути розголошені у текстах судових рішень, що відкриті для загального доступу відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про доступ до судових рішень». На переконання позивача, наведені в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 обставини, які послугували для задоволення самовідводу головуючого судді у вказаній справі, подаються у стверджувальній формі з очевидно негативним забарвленням і спотворюють уявлення та думку користувачів ЄДРСР про особу як адвоката.

Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що оприлюднення у тексті ухвали ПІБ ОСОБА_1 , як представника особи у справі, зокрема, як адвоката не є «прецедентом» та/або одиничним випадком, оскільки зміст інших текстів судових рішень, в яких участь приймав той чи інший адвокат, які також відкриті для загального доступу містять дані щодо ПІБ того чи іншого адвоката.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд встановив наступне.

З витягу Єдиного державного реєстру адвокатів від 09.11.2021 вбачається, що ОСОБА_1 є адвокатом на підставі виданого свідоцтва № 2343 від 22.11.2005.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 задоволено самовідвід головуючого судді Корнілової Ж.О. у справі №758/2995/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

В описовій частині зазначеної ухвали вказана інформація, зокрема:

«Відповідно до обставин, які стали існувати з 12.02.2020, бути головуючим у даній справі суддя Корнілова Ж. О. не може, адже вбачається конфлікт інтересів, з огляду на те, що представником відповідача у справі є адвокат Огарков Є.В., який 12.02.2020 здійснював насильство відносно судді ОСОБА_3 щодо прийняття рішення у даній справі без висновку про доцільність (недоцільність) позбавлення батьківських прав відповідача у справі. Крім цього, у даній справі адвокат Огарков Є.В. надав проект такого рішення».

28.10.2020 Позивач звернувся до Державного підприємства «Інформаційні судові системи» із заявою, якою просив замінити в ухвалі про самовідвід судді у справі №758/2995/19 від 12.02.2020, яка оприлюднена 06.03.2020 за номером 88012680 та відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень, відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу - а саме: прізвище та ініціали - ОСОБА_1 - літерними або цифровими позначеннями.

У відповідь від 02.11.2020 №5611/6/06-00-20 Державне підприємство «Інформаційні судові системи» повідомило, що вказані в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 відомості не відносяться до таких, що не підлягають розголошенню, а підстав для знеособлення інформації щодо позивача (зокрема, імені, по-батькові, прізвища) в тексті судового рішення не вбачається.

Позивач, вважаючи відмову Державного підприємства «Інформаційні судові системи» протиправною, звернувся до суду з цим позовом, зокрема, на підставі ст. 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Спір у справі, що розглядається, виник між ОСОБА_1 та ДП "Інформаційні судові системи" внаслідок відмови останнім здійснити знеособлення позивача в судовому рішенні.

Спірні правовідносини у цій справі регулюються, зокрема, Законом України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262-IV (далі - Закон №3262-IV), який визначає порядок доступу до судових рішень з метою забезпечення відкритості діяльності судів загальної юрисдикції, прогнозованості судових рішень та сприяння однаковому застосуванню законодавства.

Відповідно до ч. 1 та ч 2 ст. 2 цього Закону рішення суду проголошується прилюдно, крім випадків, коли розгляд справи проводився у закритому судовому засіданні. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Відповідно до ст. 3 Закону №3262-IV для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Єдиний державний реєстр судових рішень функціонує в межах Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту. Доступ до окремих думок суддів через Реєстр забезпечується у тому самому порядку, що й до судового рішення, стосовно якого викладено окрему думку.

Порядок ведення Реєстру визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень затверджено рішенням Вищої ради правосуддя 19.04.2018 № 1200/0/15-18 (далі Порядок).

Порядок визначає: адміністратор Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - адміністратор) - адміністратор Єдиної судової інформаційної системи державне підприємство "Інформаційні судові системи", віднесене до сфери управління Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України). Адміністратор вживає заходи, пов`язані із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування Реєстру, у тому числі такі: створення, вдосконалення та супроводження державної інформаційної системи Реєстру; адміністрування Реєстру; надання доступу до Реєстру; забезпечення зберігання та захисту даних, що містяться в Реєстрі, у тому числі шляхом визначення моделі захисту від загроз витоку інформації та засобів обробки електронних документів у Реєстрі та надання до них безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі "Судова влада України"; виконання інших функцій, передбачених цим Порядком (пп.3 ч.1 Р.І Порядку).

Єдиний державний реєстр судових рішень - державна інформаційна система, що входить до складу Єдиної судової інформаційної системи і забезпечує збирання, облік (реєстрацію), накопичення, зберігання, захист, пошук та перегляд інформаційних ресурсів Реєстру та їх образів. З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Реєстр переходить до її складу (п.9 ч.1 Р.І Порядку).

Знеособлення - процедура маскування в тексті електронного примірника судового рішення або окремої думки судді відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення з подальшою вибірковою візуальною перевіркою результатів такого маскування. Результатом процедури знеособлення є створення образу електронного документа (п. 11 ч. 1 Р. І Порядку).

Відповідно до ч. 1 Р. ІІІ Порядку електронний примірник судового рішення або окремої думки судді оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС. Реєстраційні відомості, зазначені в пункті 3 розділу II цього Порядку, надсилаються до Реєстру у складі електронного документа, який вони описують.

Реєстрація електронних примірників судових рішень та окремих думок суддів здійснюється адміністратором за допомогою відповідних програмно-апаратних засобів Реєстру в день їх надходження з АСДС. За результатами реєстрації формується дата та час включення до Реєстру електронного примірника судового рішення та окремої думки судді (п.1 Р.IV Порядку).

Згідно з ч. 1 Р.V Порядку зареєстровані електронні примірники судових рішень та окремих думок суддів протягом трьох робочих днів із дня їх реєстрації в Реєстрі обробляються та знеособлюються в автоматичному режимі в порядку черговості їх надходження.

Адміністратор відповідає за внесення до Реєстру надісланих інформаційних ресурсів, надання доступу до них відповідно до вимог цього Порядку, забезпечення захисту внесеної до Реєстру інформації від її викрадення, перекручення чи знищення (ч.1 Р.ХІ Порядку).

Зі змісту наведених норм вбачається, що ДП "Інформаційні судові системи" є адміністратором Єдиного державного реєстру судових рішень, на якого покладено обов`язки вжиття заходів, пов`язаних із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування цього реєстру.

Також пунктом 5 Статуту ДП "Інформаційні судові системи", затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України 26 листопада 2019 року №1142, визначено, що підприємство створено з метою, зокрема, надання послуг з технічного, технологічного забезпечення створення та супроводження програмного забезпечення ведення автоматизованих систем (електронних баз даних), у тому числі державних реєстрів, що створюються відповідно до законів України, нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України, наказів Уповноваженого органу управління; організації доступу фізичним та юридичним особам до автоматизованих систем державних реєстрів.

Отже, Порядком ведення Єдиного державного реєстру судових рішень передбачено, що забезпечення зберігання та захисту даних, що містяться в Реєстрі покладається на адміністратора Єдиної судової інформаційної системи - Державне підприємство "Інформаційні судові системи».

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п.7 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Суд наголошує, що при здійсненні функцій адміністратора Єдиного державного реєстру судових рішень Державне підприємство "Інформаційні судові системи", яке віднесене до сфери управління Державної судової адміністрації України, виконує публічно-владні управлінські функції (делеговані повноваження), а отже є суб`єктом владних повноважень у значенні терміну наведеного у п. 7 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 4 Закону №3262-IV судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 7 Закону №3262-IV у текстах судових рішень, що відкриті для загального доступу, не можуть бути розголошені такі відомості: 1) місце проживання або перебування фізичних осіб із зазначенням адреси, номери телефонів чи інших засобів зв`язку, адреси електронної пошти, реєстраційні номери облікової картки платника податків, реквізити документів, що посвідчують особу, унікальні номери запису в Єдиному державному демографічному реєстрі; 2) реєстраційні номери транспортних засобів; 3) номери банківських рахунків, номери платіжних карток; 4) інформація, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбувалися у закритому судовому засіданні; 5) інші відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу. Такі відомості замінюються літерними або цифровими позначеннями.

Текст цієї норми статті 7 Закону №3262-IV викладено у новій редакції Законом N 2147-VIII від 03.10.2017 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». У попередній редакції ст. 7 Закону № 3262-IV передбачала, що до відомостей, які не можуть бути розголошені у текстах судових рішень належать імена (ім`я, по батькові, прізвище) фізичних осіб.

Отже, шляхом внесення змін до Закону № 3262-IV законодавцем виключено з переліку відомостей, які не підлягають розголошенню імена (ім`я, по батькові, прізвище) фізичних осіб.

Згідно з матеріалами справи оприлюднення шляхом надсилання до Єдиного реєстру судових рішень електронного примірника ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 проведено без знеособлення прізвища, імені та по-батькові позивача.

З огляду на викладені норми Закону України №3262-IV відсутні підстави вважати порушенням вимог чинного законодавства України оприлюднення (без знеособлення) інформації щодо ОСОБА_1 - прізвища, імені та по батькові у тексті ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19.

Окрім того, з тексту ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19, у якій позивач просить суд зобов`язати відповідача знеособити ПІБ Позивача та здійснити маскування прізвища та ініціали фізичної особи « ОСОБА_1 » літерними та цифровими позначеннями, вбачається, що ОСОБА_1 , як представник сторони у вказаній справі, є адвокатом.

При цьому, позивач вважає, що зазначення в тексті судового рішення «адвокат Огарков Є.В.» є іншими відомостями, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу.

Разом з цим, згідно зі статті 17 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076- VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України (далі - Реєстр) з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

До Реєстру вносяться такі відомості:

1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката;

2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України);

3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку;

4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку;

5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

6) інші відомості, передбачені цим Законом.

Згідно з ч. 4 ст. 17 цього Закону інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи.

Тобто, інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

Матеріали справи свідчать, що відомості адвоката Огаркова Є.В., зокрема ПІБ останнього містяться у Єдиному реєстрі адвокатів України. Тому, підстав для знеособлення ПІБ позивача в тексті ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 не вбачається, оскільки вказані відомості не відносяться до таких, що не підлягають розголошенню.

Посилання позивача на те, що відповідач перед оприлюдненням тексту судових рішень для загального доступу повинен опрацювати текст електронних копій судових рішень з метою запобігання ідентифікації фізичної особи і розголошенню відомостей, що не можуть бути відкриті для загального доступу, при цьому у випадку виявлення відомостей, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу, замінити такі відомості літерними або цифровими позначеннями, не заслуговує на увагу, оскільки у відповідача відсутні правові підстави самостійно здійснювати аналіз інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, зокрема, здійснювати ідентифікацію сторін судових процесів, правову оцінку обставин судових справ та ухвалених по ним судових рішень.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог належить відмовити.

Судові витрати відповідно до ст. 139 КАС України слід покласти на позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.