Справа № 815/5933/17
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2024-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/5933/17
У Х В А Л А

05 квітня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Іванова Е.А., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Одесі питання залучення співвідповідача за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Готельний комплекс Юність до Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконними та скасування припису та постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Готельний комплекс Юність звернулось до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області у якому просить визнати незаконними та скасувати постанову про накладення штрафу №179/1015-05/1-10239 та припис від 18.10.2017р.

Ухвалою суду від 16.11.2017 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 24.11.2017 року зупинено провадження у справі №815/5933/17 до набрання законної сили рішення по адміністративній справі №815/4006/17.

Ухвалою суду від 03.04.2024 року провадження у справі поновлено.

Суд зазначає, що одним із основних засад (принципів) адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України).

Частиною 2 ст.241 КАС України визначено, що всі процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, а також клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ч.ч.3-7 ст.48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Суд зазначає, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не є юридичною особою, а юридичною особою є саме Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

При цьому суд вказує на наявність також вимоги позивача щодо стягнення судового збору з відповідача.

Як вбачається з відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державна архітектурно-будівельна інспекція України 06.03.2023 року припинена про що в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відповідний запис №026047267.

Відтак, якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020року №218(далі Постанова КМУ №218 від 13.03.2020) пунктами 1,2 було ліквідовано Державну архітектурно-будівельну інспекцію України з одночасним утворенням Державної сервісної служби містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

Цією ж постановою було затверджено Положення про Державну сервісну службу містобудування України (далі Держсервісбуд), відповідно до якого основним завданням Держсервісбуду є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, в частині надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, внесення на розгляд Міністра пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до компетенції Держсервісбуду; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках (п.3 Положення в редакції чинній на час прийняття Постанови), що є аналогічними до завдань ліквідованої Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Більш того, повноваження Держсервісбуду, визначених в п.4 Положенні про Держсервісбуду повністю дублюють повноваження, покладених на Державну архітектурну-будівельну інспекцію України, визначених у п.4 Положенні про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294.

Таким чином, у Постанові КМУ №218, від 13.03.2020 року як у розпорядчому акті органу державної влади, не наведено обґрунтування доцільності відмови держави від виконання завдань та функцій ДАБІ України або передачі їх іншим органам виконавчої влади, що має місце у разі ліквідації органу виконавчої влади, виходячи із змісту п.3,6 Порядку здійснення заходів,пов`язаних з утворенням,реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 №1074. Натомість передбачено створення Державної сервісної служби містобудування України як центрального органу виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій та покладення на неї тих же завдань та повноважень, які були покладені на Державну архітектурну-будівельну інспекцію України.

Одночасно Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 №219 Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду утворено Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Установлено, що забезпечення діяльності Державної інспекції містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції.

Згодом,постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №134 було утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. При цьому вказаною постановою ліквідовано Державну інспекцію містобудування та Державну сервісну службу містобудування. Установлено, що забезпечення діяльності Державної інспекції архітектури та містобудування та заходи, пов`язані з ліквідацією Державної архітектурно-будівельної інспекції, у 2021 році здійснюються в межах видатків, передбачених Державній інспекції містобудування та Державній сервісній службі містобудування.

Згідно із пунктом 3 Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду, основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

20 травня 2021 року проведено державну реєстрацію створення Державної інспекції архітектури та містобудування України (), про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за №000092252.

При цьому відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Державна інспекція містобудування та Державна сервісна служба містобудування були припинені 19.08.2021 та 25.08.2021 відповідн).

У подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 №960 було постановлено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Державна архітектурно-будівельна інспекція України 06.03.2023 припинена (запис №026047267).

Відтак, 06.03.2023 Державна архітектурно-будівельна інспекція України вибула із спірних публічних правовідносин, а до Державної інспекції архітектури та містобудування України, враховуючи припинення Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування перейшли права та обов`язки ліквідованого органу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, тобто настало повне правонаступництво, а відтак суд доходить висновку, що саме Державна інспекція архітектури та містобудування України компетентна відновити права позивача, що буде відповідати меті правосуддя - ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів позивача.

При цьому, суд зауважує, що згідно із пунктом 51 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) від 13 січня 2011 року у справі Чуйкіна проти України (Chuykina v. Ukraine) (заява №28924/04) ліквідація державної установи без правонаступництва не може звільнити державу від необхідності виконання рішення щодо ліквідованого органу.

У цій справі Суд також зазначив, що інший висновок дозволить державі використовувати такий підхід, щоб уникати сплати боргів своїх органів, особливо беручи до уваги те, що потреби, які змінюються, змушують державу часто змінювати свою організаційну структуру, включаючи формування нових органів та ліквідацію старих.

Таким чином враховуючи все вищевикладене суд вважає за необхідне залучити до розгляду справи співвідповідачем Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ідентифікаційний код юридичної особи 44245840) адреса: бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133.

На підставі викладеного, керуючись статтями 52, 248, 256 КАС України суд,-

УХВАЛИВ:

Залучити до участі по справі в якості співвідповідача Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ідентифікаційний код юридичної особи 44245840) адреса: бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133).

Встановити відповідачу - Державній інспекції архітектури та містобудування України строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити сторонам, що у відповідності до ч.6 ст. 48 КАС України після залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іванов Е.А.