Справа № 420/24753/23
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2024-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/24753/23

Головуючий в 1 інстанції: Свида Л.І.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 20.11.2023р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду 20 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

14.09.2023р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування: наказу «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області» від 21.08.2023 року №2119, в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби; наказу «По особовому складу» від 28.08.2023 року №1160 о/с щодо звільнення його зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»; зобов`язання поновити його на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з 29.08.2023 року; стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 28.08.2023 року по дату винесення рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач порушив порядок притягнення його, як поліцейського до дисциплінарної відповідальності, формально підійшов до з`ясування обставин справи, що призвело до безпідставного застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20.11.2023р. в задоволенні позову відмовлено, оскільки матеріалами службового розслідування підтверджується вчинення позивачем дисциплінарного проступку внаслідок його низьких ділових та моральних якостей, недотримання ним вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ігнорування Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, а тому притягнення його до дисціплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби є обґрунтованим.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

Апелянт посилається на те, що висновок про результати службового розслідування ґрунтується на наявності кримінального провадження №0000539 від 21.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 КК України, а також результатів медичного огляду для встановлення факту вживання ним психоактивної речовини та стану сп`яніння. На думку позивача, знаходячись на території власного домоволодіння, він не вчиняв дії, що могли б призвести до дискредитації органів Національної поліції і її працівників в очах громадськості, тобто не встановлено причино-наслідкового зв`язку між діями та наслідками. Лише за наявності вироку у кримінальній справі відповідні матеріали можуть використовуватись в обґрунтування скоєного проступку, а станом на час розгляду даної справи судом не винесено обвинувального вироку стосовно нього.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Одеській області на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області.

Відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області №2119 від 21.08.2023 року, крім іншого, за вчинення дисциплінарних проступків, що виразилися в порушенні вимог п.п. 1, 2, 3, 4, 6, 11, 13, 14 ч.3 ст.1, ч.5 ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, пункту 7 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, п.1 ч.1 ст.18, ч.ч.4, 11 ст.46, ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 5 п.6, підпункту 1 п.10 розділу І, абзацу 2 п.2 розділу ІІІ, підпункту 2 п.6 розділу IV «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 року №70, п.12 розділу VІ «Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України», затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 року №828, підпунктів 2, 3 п.2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 року №7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пункту 2.4 наказу ГУНП від 24.04.2023 року №1000 «Про затвердження Правил внутрішнього (трудового) розпорядку ГУНП в Одеській області» до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.08.2023 року №1160 о/с «По особовому складу» відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області 29.08.2023 року звільнено зі служби в поліції.

Не погоджуючись з діями щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та подальшим звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Так, згідно зі ст.58 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон) призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків. Строкове призначення здійснюється в разі заміщення посади поліцейського на період відсутності особи, за якою відповідно до закону зберігається посада поліцейського, та посад, призначенню на які передує укладення контракту.

Відповідно до ст.19 вказаного Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Одночасно, Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII (набрав чинності 07.10.2018р.) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з ст.11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст.14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, підставою винесення наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 21.07.2023р. №1843 слугувала доповідна записка Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 21.07.2023р. №55/2140. /т.1 а.с.52-53, 63-66/

Отже, згідно приписів ч.5,7 ст.14 Статуту наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області 21.07.2023р. №1843, яким призначено проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 винесено у межах повноважень та відповідно до визначеного порядку.

Згідно зі ст.ст.16, 19 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Статтею 21 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.08.2023р. №1972, керуючись ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, продовжено термін вищезазначеного службового розслідування до 19.08.2023р. /т.1 а.с.59/

Так, висновок службового розслідування відносно дій позивача затверджено 17.08.2023р., тобто службове розслідування проведено з дотриманням строку, передбаченого Статутом. /т.2 а.с.226-263/

Частиною 1 ст.18 Статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до ч.ч.6, 7, 8 ст. 18 Статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Під час службового розслідування ОСОБА_1 надав пояснення по обставинам які з`ясовувались дисциплінарною комісією в рамках службового розслідування.

Отже, колегія суддів приходить до висновку щодо дотримання відповідачем вимог щодо проведення службового розслідування.

Так, згідно ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до п.1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016р. №1179 (надалі - Правила), Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з абз.1, 2, 5 п.1 розділу II Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до положень пп. 1, 5 п. 6, пп. 1 п. 10 розділу І, абз. 2 п. 2 розділу ІІІ, пп. 2 п. 6 розділу IV «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 року №70, поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.

Категорично забороняється виймати зброю (боєприпаси) з кобури (спеціального спорядження, підсумка) без потреби.

Вогнепальна зброя і боєприпаси після виконання службових обов`язків або в разі відсутності потреби негайно здаються на зберігання до чергової частини органу (закладу, установи) поліції.

Під час несення служби категорично забороняється вимикати запобіжник, досилати патрон до патронника, якщо в застосуванні чи використанні зброї немає необхідності. Недбале або необережне поводження зі зброєю, особливо якщо патрон знаходиться в патроннику, може призвести до випадкового пострілу.

Згідно з п. 12 розділу VІ «Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України», затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 року №828, у разі переміщення по службі або переведення до іншого органу (підрозділу) поліції, звільнення зі служби, якщо немає подальшої потреби постійно носити табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби, поліцейський зобов`язаний здати табельну вогнепальну зброю і боєприпаси до КЗЗ чергової частини, а спеціальні засоби - відповідальному за озброєння.

Відповідно до пп. 2, 3 п. 2 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023 року №7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» поліцейські зобов`язані сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені та вчинені порушення, у тому числі іншими працівниками поліції, не допускати випадків перебування на службі в стані сп`яніння.

Згідно з п. 2.4 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 24.04.2023 року №1000 «Про затвердження Правил внутрішнього (трудового) розпорядку ГУНП в Одеській області» працівники поліції повинні уникати нецензурної лексики, не допускати підвищеної інтонації під час спілкування. Неприпустимими є прояви зверхності, зневажливого ставлення до колег та громадян.

З матеріалів справи вбачається, що 21.07.2023 року керівництву ГУНП в Одеській області подано доповідну записку УГІ ГУНП стосовно порушення службової дисципліни окремими посадовими особами відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, у тому числі неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору превенції цього ж відділення поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що призвело до внесення 21.07.2023 року працівниками Територіально управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві відомостей до ЄРДР за №0000539 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, вивчення службової діяльності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ефективності проведення відповідної профілактичної роботи його безпосереднім, прямими керівниками та надання оцінки контрольним функціям УПД ГУНП в області щодо відряджених працівників зведеного загону ГУНП до Херсонської області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області №1843 від 21.07.2023 року на підставі вказаної доповідної записки призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

З метою об`єктивного з`ясування обставин, причин та умов, що призвели до порушення позивачем службової дисципліни під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією вивчено зібрані матеріали і відомості про дисциплінарні проступки, а саме накази ГУНП від 12.07.2023 року №1732 ДСК, від 19.07.2023 року №1816 ДСК, протокол огляду місця події від 21.07.2023 року, витяг з ЄРДР №0000539 від 21.07.2023 року, відеозаписи зроблені посадовими особами ГУНП на місці вищевказаної події, а також відеозаписи з портативного відеореєстратора працівників УГІ ГУНП за 27.07.2023 року, тест-квитанції газоаналізатора «Драгер» №75, 95, опитані поліцейські, яким було припинено відрядження згідно наказу ГУНП від 19.07.2023 року №1816 ДСК, посадові особи УПД, УГІ ГУНП, командири зведеного загону ГУНП, поліцейські БПОП ГУНП, які здійснювали реагування за наслідками вчинення правопорушення, відібрані письмові пояснення позивача, його безпосереднього, прямих керівників та інших працівників поліції.

За результатами проведеного службового розслідування комісією складений висновок від 17.08.2023 року, який затверджений начальником ГУНП в Одеській області 17.08.2023 року, та відповідно до цього висновку відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування знайшли своє підтвердження.

На підставі зазначеного висновку ГУНП в Одеській області й був виданий наказ від 21.08.2023 року №2119 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, в якому зазначено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 послідовно вчинив декілька дисциплінарних проступків, що виразилось в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм діючого законодавства України, учиненні грубого порушення громадського порядку, яке створювало потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у стрільбі з автоматичної зброї без законних на те підстав у стані алкогольного сп`яніння, несвоєчасній здачі вогнепальної зброї і боєприпасів на зберігання до чергової частини відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП в області після повернення з відрядження та неповідомленні про це свого керівництва, використанні нецензурної лексики під час спілкування з поліцейськими, спробі ввести в їх оману щодо факту стрільби з автоматичної зброї, несприянні проведенню службового розслідування, керівникові в дотриманні службової дисципліни, прояві нещирості під час надання пояснень, які суперечать встановленим службовим розслідуванням обставинам, перебуванні на службі 27.07.2023 року у нетверезому стані, тобто він вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України, допустив порушення Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Службовим розслідуванням було встановлено, що у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні наказом ГУНП від 12.07.2023 року №1732 ДСК «Про відрядження особового складу зведеного загону ГУНП в Одеській області до Херсонської області» було відряджено з 13.07.2023 року до 10.09.2023 року до Херсонської області у складі зведеного загону окремих поліцейських, у тому числі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Згідно з вказівкою Національної поліції України від 19.07.2023 року №5583 ДСК та на підставі доповідної записки начальника УПД ГУНП від 19.07.2023 року №3/2749 з метою приведення чисельності зведеного загону ГУНП, відрядженого до Херсонського області, відповідно до вимог вищезазначеної вказівки, наказом ГУНП від 19.07.2023 року №1816 ДСК «Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 12.07.2023 року №1732 ДСК та припинення відрядження окремих працівників зведеного загону ГУНП в Одеській області» з 20.07.2023 року припинено відрядження до Херсонської області окремих поліцейських, у тому числі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Особовий склад зведеного загону ГУНП на автомобілях вирушили до Одеської області та 20.07.2023 року приблизно о 18:00 автобус заїхав до м. Одеси з особовим складом, проте в цей час виникла технічна несправність транспортного засобу, який надалі стояв у заторі до 21:00. Після цього поліцейські, у тому числі старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , вирішили власними силами добиратися до своїх підрозділів поліції та місця проживання, водночас позивач задля здачі озброєння до ВП №3 ОРУП №1 ГУНП одразу не вирушив у зв`язку із затопленням окремих вулиць у м. Одесі та направився за місцем мешкання до с. Великий Дальник Одеської області.

Наступного дня 21.07.2023 року до УГІ ГУНП з Одеського РУП №2 ГУНП надійшла інформація про безпідставне використання автоматичної зброї поліцейським ГУНП в області в стані алкогольного сп`яніння.

21.07.2023 року о 16:02 за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» надійшло повідомлення громадянки щодо стрілянини її сусідом зі зброї у стані алкогольного сп`яніння. Заявниця доповнила, що сусід ОСОБА_1 , є діючим працівником поліції, але у якому підрозділі він проходить службу їй невідомо. При цьому, було чутно біля 6-ти пострілів з його території домоволодіння.

Для реагування на вказане повідомлення на місце події направлено СОГ ОРУП №2, наряд поліції БПОП «Скіф-810» ГУНП. Разом з цим, на місце події негайно виїхали працівники УГІ ГУНП та Одеського управління ДВБ НПУ для встановлення обставин події.

На місці події працівниками БПОП ГУНП за адресою: вул. 1-й провулок Соборний, 5А, с. Великий Дальник, було виявлено, а в подальшому затримано дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та його рідного брата, які перебували з явними ознаками сп`яніння (різкий запах алкоголю з ротової порожнини, хитка хода, почервоніння очей) на території місця мешкання. Додатково на території двору було помічено 4 гільзи калібром 5,45 мм.

Подальшим оглядом місця події, який здійснювався посадовими особами ТУ ДБР, на території двору будинку у різних місцях виявлено 5 гільз калібру 5,45 мм.

В ході огляду місця події безпосередньо у кімнатах будинку, у залі за диваном було виявлено автоматичну зброю, 4 магазини зі спорядженим боєкомплектом у кількості 120 набоїв, калібру 5,45 мм, пістолет Макарова з двома спорядженими магазинами (набої в кількості 16 штук, калібру 9мм), металеву каску, протигаз ЕО-19, газ дратівливої дії ТЕРЕН-4М та бронежилет «КОРСАР» 4-го класу захисту.

Вказане озброєння старший лейтенант поліції ОСОБА_1 отримав за місцем проходження служби у ВП №3 ОРУП №1 ГУНП на підставі наказу ГУНП від 12.07.2023 року №1732 ДСК «Про відрядження особового складу зведеного загону ГУНП в Одеській області до Херсонської області».

При подальшому огляді в одній з кімнат будинку у шафі під одягом було виявлено 25 набоїв калібру 5,45 мм.

Після закінчення слідчих дій посадовими особами ТУ ДБР, розташованого в м. Миколаєві, з місця події вилучено автоматичну зброю, 4 магазини зі спорядженим боєкомплектом у кількості 120 набоїв калібру 5,45 мм, 5 гільз калібру 5,45 мм, 25 окремих набоїв калібру 5,45 мм та змиви рук старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Крім того, 21.07.2023 року після отримання відповідного дозволу від слідчого ТУ ДБР, розташованого в м. Миколаєві, працівниками УГІ ГУНП було запропоновано старшому лейтенанту поліції ОСОБА_2 пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою спеціального технічного засобу «Drager Alcotest», на що він погодився та пройшов даний огляд (станом на 20:37 згідно тест-квитанції №75 результат дорівнював 2,60 проміле), що зафіксовано на портативний відеореєстратор працівників УГІ ГУНП.

Тієї ж доби за вищевказаним фактом відомості внесені до ЄРДР за №0000539 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Крім того, під час проведення цього службового розслідування 27.07.2023 року о 09:10 до УГІ ГУНП з відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП надійшла інформація про перебування старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на робочому місці з ознаками алкогольного сп`яніння.

Працівниками УГІ ГУНП здійснено виїзд до ВП №3 ОРУП №1 ГУНП, під час якого установлено, що того ж дня приблизно о 08:00 для виконання службових обов`язків до приміщення зазначеного підрозділу прибув старший лейтенант поліції ОСОБА_1 . Під час ранкового інструктажу начальником сектору превенції ВП №3 ОРУП №1 ГУНП та начальником моніторингу чергової частини цього ж відділу поліції у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота), згідно тест-квитанції від 27.07.2023 року №95 станом на 10:01 спеціального технічного засобу «Драгер» встановлено наявність етанолу, рівень якого дорівнював 0,29 проміле.

В ході службового розслідування позивач надав пояснення, що 21.07.2023 року приблизно о 16:00 він надумав почистити зброю від пилу, і саме в той момент йому здалося, що над його будинком місця проживання пролітає невідомий ворожий об`єкт. У зв`язку з цим він вирішив за допомогою автоматичної зброї, яку отримав у ВП №3 ОРУП №1 ГУНП перед відрядженням, збити ворожий об`єкт, здійснивши при цьому декілька пострілів. Після цього його сусіди за фактом стрільби викликали поліцію. В подальшому на місце прибули наряди поліцейських, його керівництво, працівники УГІ ГУНП (підполковник поліції ОСОБА_3 , капітан поліції ОСОБА_4 ) та посадові особи ТУ ДБР, якими було вилучено автоматичну зброю та всі набої до неї. Після безрезультативної спроби збити ворожий об`єкт за допомогою автоматичної зброї він перебував у пригніченому стані, у зв`язку з чим вирішив випити горілку. На місці події працівники УГІ ГУНП запропонували йому пройти тест на стан алкогольного сп`яніння, на що позивач погодився, за результатами якого за допомогою спеціального приладу «Драгер».

Щодо подій 27.07.2023 року позивач вказав, що під час ранкового інструктажу працівник СКЗ ОРУП №1 капітан поліції ОСОБА_5 повідомив, що від нього чути запах алкоголю та його не допускають до несення служби. Згодом до ВП №3 ОРУП №1 ГУНП прибули працівники УГІ ГУНП, які запропонували йому пройти тестування за допомогою алкотесту «Драгер», на що він погодився, та після тестування пристрій показав результат 0,29 проміле. Водночас зазначив, що напередодні ввечері 26.07.2023 року випив келих гарячого вина, оскільки захворів.

В рамках службового розслідування дисциплінарною комісією 07.08.2023 року направлено запит до Одеської обласної державної адміністрації щодо надання відомостей про загрозу авіаційного, ракетного або артилерійського обстрілу м. Одеси, с. Великий Дальник Одеської області та оголошення повітряної тривоги 21.07.2023 року, у відповідь на який надійшов лист 15.08.2023 року про те, що 21.07.2023 року у період з 15:00 до 16:30 оповіщення населення Одеської області щодо загрози російських ракетних обстрілів територіальною автоматизованою системою централізованого оповіщення не здійснювалося.

На підстав вищевикладеного, судова колегія погоджується з висновками відповідача, що позивач своїми діями дискредитував звання поліцейського та вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України, внаслідок: грубого порушення громадського порядку, яке створило потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у стрільбі з автоматичної зброї без законних на те підстав у стані алкогольного сп`яніння; несвоєчасної здачі вогнепальної зброї і боєприпасів на зберігання до чергової частини відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП після повернення з відрядження та неповідомленні про це своє керівництво; використанні нецензурної лексики у бік поліцейських; перебуванням на робочому місці у нетверезому стані.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що дисциплінарна комісія дійшла до обґрунтованого висновку щодо порушення позивачем вимог п.п. 1, 2, 3, 4, 6, 11, 13, 14 ч.3 ст.1, ч.5 ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, пункту 7 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, п.1 ч.1 ст.18, ч.ч.4, 11 ст.46, ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 5 п.6, підпункту 1 п.10 розділу І, абзацу 2 п.2 розділу ІІІ, підпункту 2 п.6 розділу IV «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 року №70, п.12 розділу VІ «Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України», затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 року №828, підпунктів 2, 3 п.2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 року №7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пункту 2.4 наказу ГУНП від 24.04.2023 року №1000 «Про затвердження Правил внутрішнього (трудового) розпорядку ГУНП в Одеській області», що стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та подальшого звільнення зі служби в поліції.

Колегія суддів звертає увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Отже, такі підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі «X.v.Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі «C.v.the» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Також гарантована п.2 ст.6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з п.1 ст.6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Відсутність вироку суду про визнання винним позивача у інкримінованому кримінальному правопорушенні не є підставою для скасування спірних наказів, оскільки позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни. Зокрема в наказі про звільнення вказаний п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», а не п.10 цієї норми.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку щодо безпідставності позовних вимог щодо протиправності наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача зі служби в поліції, оскільки вони прийняті в порядку передбаченому законодавством з урахуванням тяжкості проступку.

З огляду на викладене, суд першої інстанції повно з`ясував обставини, що мають значення для справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального права, тому в порядку ст.316 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Судові витрати розподіляються відповідно до ст.139 КАС України, якою передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст.139, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року залишити без змін.

Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.В. Єщенко О.В. Яковлєв