Справа № 200/1620/24
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2024-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

02 квітня 2024 року Справа №200/1620/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Зеленов А.С., одержавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (, місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

20 березня 2024 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, в якому позивач просить суд:

скасувати та визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 22.05.2023 року № 78, щодо відмови в призначені пенсії ОСОБА_2 за віком на пільгових умовах відповідно до ч. 2 ст. 114 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» з моменту звернення за призначенням пенсії, а саме з 14.05.2023 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області призначити ОСОБА_2 пенсію за віком на пільгових умовах відповідно до ч. 2 ст. 114 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» з моменту звернення за призначенням пенсії, а саме з 14.05.2023 року.

Ухвалою суду від 25 березня 2024 року залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії. Надано позивачу термін протягом десяти днів, починаючи з наступного дня після отримання цієї ухвали, впродовж якого позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання позовної заяви із зазначенням адреси електронної пошти позивача, відомостей про наявність/відсутність електронного кабінету стосовно позивача та її представника, відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду від 25 березня 2024 року представником позивача надано уточнюючу позовну заяву із зазначенням адреси електронної пошти позивача, відомостей про наявність/відсутність електронного кабінету стосовно позивача та її представника, відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Отже вимоги ухвали суду від 25 березня 2024 року виконані позивачем та її представником.

Щодо заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, слід зазначити наступне. В якості обґрунтування пропущення строку звернення до суду у наданій заяві зазначає, що 14.05.2023 року позивач звернулась за призначенням пенсії, однак рішенням від 22.05.2023 року (яке було отримано 16.06.2023 року) було відмовлено у призначенні пенсії. Не погоджуючись із прийнятим рішенням про відмову в призначенні пенсії позивач через електронний портал Пенсійного фонду звернулась 31.10.2023 року із заявою про перегляд цього рішення з посиланням на рішення Конституційного Суду України, на підставі цієї заяви позивачу 21.11.2023 року було надано відповідь згідно якої заяву позивача не було задоволено і вже 19.03.2024 року позивач звернулась до суду. Просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити строк звернення до суду, оскільки позивач отримавши відмову в призначенні пенсії вчиняла активні дії не звертаючись до суду.

Положеннями статті 118 КАС України встановлено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

За змістом цієї норми процесуальним строком є також строк звернення до суду.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі 521/21851/16-а).

При цьому, з урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України, обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на звернення до суду із даними вимогами, суд враховує принцип верховенства права та судову практику Європейського Суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (рішення ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року).

Викладені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини на час відкриття провадження не спростовані іншими отриманими судом доказами.

При цьому, суд враховує, що Законом України від 24 лютого 2022 року N2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», згідно якого, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Воєнний стан відповідними Указами Президента України продовжено та діє натепер.

Рада Суддів України 02 березня 2022 року у своїх рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, зокрема, рекомендувала по можливості продовжувати процесуальні строки.

Більше того, Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм (зокрема щодо дотримання строку звернення до суду) слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд зазначає, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, дослідивши заяву позивача про поновлення процесуального строку, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку та поновити позивачеві строк звернення до адміністративного суду.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність та у строк, установлений законом. Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі відсутні.

Вирішуючи питання про порядок розгляду цієї справи (форму адміністративного судочинства), суд виходив наступного.

Нормами ч.1 ст.12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч.1 ст.260 КАС України).

Згідно з ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи категорію справи та характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд доходить висновку про розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження та задоволення клопотання представника позивача.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 172, 257, 263 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_3 про поновлення строку звернення до адміністративного суду - задовольнити.

Визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити ОСОБА_2 строк звернення до адміністративного суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №200/1620/24 за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (, місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, площа Соборна, 3) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач має право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом десяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву, який повинен бути складений та поданий за правилами, встановленими ст.162 КАС України.

Витребувати у відповідача належним чином завірені копії: заяви позивача від 14 травня 2023 року про призначення пенсії за віком разом із усіма доданими до неї документами, розрахунок стажу форми РС право.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (ч.ч. 3, 4 ст.162 КАС України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив (ст.163 КАС України), а відповідач - заперечення (ст.164 КАС України) протягом п`ятиденного строку, відлік якого починається, відповідно: для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідача - з моменту отримання відповіді на відзив.

У разі подання відповіді на відзив або заперечення до них необхідно додати: докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною; документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, відзиви тощо) на електронну адресу суду (), засобами поштового зв`язку, факсом та через дистанційні засоби зв`язку.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається за наступною сторінкою в мережі Інтернет: http://adm.dn.court.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та підлягає оскарженню з підстав порушення правил підсудності.

Ухвалу постановлено та підписано 02 квітня 2024 року.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.С. Зеленов