Справа № 990/88/24
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2024-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 квітня 2024 року

м. Київ

справа №990/88/24

адміністративне провадження №П/990/88/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Рибачука А.І.,

суддів: Берназюка Я.О., Бучик А.Ю., Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправною та скасування ухвали, зобов`язання повторно розглянути скаргу,-

УСТАНОВИВ:

27.03.2024 до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, в якій позивач просить суд: визнати протиправною та скасувати ухвалу члена Вищої ради правосуддя від 24.01.2024 №30дс-24 про залишення без розгляду та повернення заяви ОСОБА_1 про порушення керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 та прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 вимог щодо несумісності; зобов`язати направити скаргу ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 23.01.2024 №30дс-24 про відмову у відкритті дисциплінарного провадження стосовно керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 та прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 до Вищої ради правосуддя для повторного розгляду.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Частина друга статті 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено способи судового захисту, зокрема, зазначається, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому, частиною четвертою статті 22 КАС України встановлено, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду України у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, а також Дорадчої групи експертів щодо оцінювання таких кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

Статтею 266 КАС України визначені особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності, зокрема, Вищої ради правосуддя.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною п`ятою статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, законодавець закріпив за позивачем право на звернення до суду, право обирати спосіб захисту, визначати підстави позову та одночасно передбачив обов`язок останнього зазначити це в позовній заяві, а також доводити правомірність вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється, зокрема, визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дії чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, що порушили її право та вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Позивач обґрунтовує свою позовну заяву тим, що оскаржувана ухвала члена Вищої ради правосуддя прийнята з порушенням норм чинного законодавства, оскільки вимог щодо несумісності ним заявлено не було. Крім того, позивач зазначає, що 26.01.2024 подав до Вищої ради правосуддя скаргу на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 23.01.2024 №30дс-24 про відмову у відкритті дисциплінарного провадження стосовно керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 та прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Разом з тим, як видно із змісту позовної заяви, доданих до неї документів та ухвали члена Вищої ради правосуддя від 24.01.2024 №239/0/18-24 про залишення без розгляду та повернення заяви ОСОБА_1 про порушення керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 та прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 вимог щодо несумісності, скарга позивача, за результатом розгляду якої приймалась спірна вищезазначена ухвала Вищої ради правосуддя датована 13.01.2024 та зареєстрована відповідачем 15.01.2024 за вхідним №М-257/0/7-24.

Окрім того, як видно із змісту доданої до позовної заяви скарги позивача вона містить вимогу щодо порушення керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 та прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 вимог щодо несумісності та фактично стосується незгоди заявника із діями (бездіяльністю), які вчинили вищезазначені особи, разом з тим, вимог щодо оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 23.01.2024 №30дс-24 вона не містить та і не могла містити, оскільки це рішення прийняте 23.01.2024, тобто після подання позивачем зазначеної скарги.

Також слід зазначити, що прохальна частина позовної заяви містить вимогу щодо скасування ухвали члена Вищої ради правосуддя від 24.01.2024 №30дс-24, проте з доданих до позовної заяви документів та з веб-сайту Вищої ради правосуддя (за посиланням https://hcj.gov.ua/doc/doc/43353) видно, що в цей день приймалась ухвала відповідача від 24.01.2024 №239/0/18-24 на підставі заяви позивача, що не узгоджується з номером ухвали зазначеним в прохальній частині позовної заяви.

Отже, позивачем не дотримано вимог пунктів 4 та 5 частини п`ятої статті 160 КАС України, оскільки він не наводить належних обґрунтувань порушення оскаржуваним рішенням його прав, свобод та інтересів та з поданої позовної заяви неможливо чітко встановити зміст його позовних вимог. У цій позовній заяві переважно заявлені вимоги про встановлення судом певних фактів, зобов`язання вчинити певні дії, а не вимоги про захист прав, свобод чи інтересів позивача у спірних правовідносинах, із зазначенням належних обґрунтувань щодо можливих порушень таких прав, свобод чи інтересів.

Отже, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам норм процесуального права та позбавляють Верховний Суд можливості встановити дійсний зміст і суть правовідносин, що виникли між позивачем та Вищою радою правосуддя.

Суд також звертає увагу позивача на те, що у позові необхідно чітко та конкретно сформулювати зміст позовних вимог, вказати, які акти, дії чи бездіяльність зазначеного органу є протиправними і навести обґрунтування їх протиправності, а також зазначити, які конкретно дії в межах наданих суду повноважень необхідно вчинити для відновлення порушених прав.

Також, позивачем не дотримано вимог пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України, оскільки він не надав власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до частини другої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

До позовної заяви не додано доказів направлення копій позовної заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно надати строк для усунення недоліку позовної заяви шляхом надання до Верховного Суду уточненої позовної заяви з конкретизацією вимог і викладом обставин, передбачених статтею 160 КАС України, з підтвердженням обставин, якими обґрунтовуються його позовні вимоги, надати докази порушення його прав та свобод з боку відповідача саме при здійсненні ним функцій органу державної влади відповідно до норм чинного законодавства, доказів направлення копій позовної заяви іншим учасникам справи та подання власного письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Враховуючи викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 266 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправною та скасування ухвали, зобов`язання повторно розглянути скаргу залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не оскаржується.

Суддя-доповідач А.І. Рибачук

Судді Я.О. Берназюк

А.Ю. Бучик

В.М. Кравчук

О.П. Стародуб