Справа № 200/625/24
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2024-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2024 року Справа№200/625/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Загацької Т.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (вул. Мандрика,7, м.Покровськ, 85300, ) про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Маріупольського районного управління поліції ГУ НП в Донецькій області «Про порушення службової дисципліни працівником поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та його покарання» від 03.01.2024 за № 1, яким застосовано до оперуповноваженого сектору агентурно оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУ НП в Донецькій області старшого лейтенанту поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення службової дисципліни, а саме неналежне виконання вимог п.1. ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», п.2.,8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.

Обґрунтовуючи зазначив, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно, при відсутності у його діях порушення положень Закону України «Про національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, тому він є протиправним та підлягає скасуванню. Вказав, що під час перевірки несення служби співробітників Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області на блокпосту «Дніпро» майором поліції ОСОБА_2 було виявлено , що оперуповноважений сектору агентурно оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , перебуваючи у кімнаті для відпочинку особового складу, залишив закріплену за ним автоматичну вогнепальну зброю без нагляду, чим порушив п.п.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджену наказом МВС України від 01.02.2016 року № 70.

Позивач вказує, що в приміщенні блокпоста відсутні спеціальні шафи для збереження зброї. Шафи, які знаходяться на блокпостах - це дерев`яні ящики, ключі от котрих безконтрольно знаходяться у всіх працівників поліції, які перебувають на блокпосту, що виключає можливість під час відпочинку виконанню Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Вважає, що під час проведення службового розслідування відповідачем не було враховано виконання ним вимог щодо організації кімнати збереження зброї та встановлення відповідальних осіб, не враховані пояснення позивача щодо небезпечного збереження зброї в таких шафах, під час безконтрольного допуску до них.

Робить висновок про те, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку. Застосування дисциплінарного стягнення до позивача у виді догани було з підстав залишення зброї без нагляду (п.п.6 п.10 розділу І Інструкції з заходів безпеки при поводженні зі зброєю), є безпідставним, так як відповідачем не створені умови на блокпосту щодо зберігання зброї.

06 лютого 2024 року ухвалою суду заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задоволено та поновлено строк звернення до суду із адміністративним позовом. Прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження в адміністративній справі №200/625/24 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Клопотання позивача про витребування доказів задоволено та витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії: копії матеріалів службового розслідування щодо ОСОБА_1 ; наказу № 1416 від 01.09.2023 про організацію несення служби на блокпостах; інформацію про вжиття заходів щодо обладнання блокпостів спеціально обладнаними кімнатами (шафами, сейфами або ін.) для зберігання вогнепальної зброї або щодо інших видів забезпечення виконання вимог Інструкції із заходів безпеки при проводженні зі зброєю працівниками поліції, які несуть службу на блокпостах.

29.02.2024 на адресу суду надійшов відзив з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Представник відповідача стверджує, що посадовими особами Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області було правильно кваліфіковані дії позивача, як допущення останнім порушення службової дисципліни. Що, у свою чергу, підтверджується належними та допустимими доказами, що містяться у матеріалах службового розслідування. Враховуючи, що на інструктажах було доведено до усього особового складу дотримання Інструкції про поводження із вогнепальною зброєю, а позивач знехтував цими вимогами, до останнього справедливо застосовано заходи дисциплінарного впливу.

Застосування до позивача заходу дисциплінарного впливу у вигляди догани за порушення службової дисципліни є прикладом для усього особового складу, як не можна робити та до чого призводить халатність, якщо не виконувати приписи нормативно-правових актів, які за своєю суттю є обов`язковими до виконання.

Також вказав, що позивач не заперечує того факту, що зброя не перебувала у шафі, а була залишена без його нагляду. Під час сну людина фізіологічно немає можливостей контролювати обстановку та заволодіння зброєю, що залишена без нагляду. Зазначає, що на блокпосту наявні шафи для зберігання зброї, а тому фактично небажання позивача, залишити зброю у шафі, свідчить лише про халатність позивача та ігнорування дотримання нормативно-правових актів.

05.03.2024 на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якому представник позивача вказує, що блокпост та будинок для відпочинку не облаштовані сейфами чи шафами для зберігання зброї, а ящики, фотографії яких надав до суду відповідач, знаходяться за межами блокпосту без будь-якого контролю. Зазначає, що позивач в позовній заяві вказав, що шафи - це дерев`яні ящики, ключі от котрих безконтрольно знаходяться у всіх працівників поліції, що виключає можливість під час відпочинку виконанню Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю. Надана працівнику поліції зброя може зберігатися в дерев`яних ящиках, але вони мають знаходиться під охоронною. Відповідач не надав до суду жодних відомостей щодо встановлення охорони приміщень, де знаходяться вказані ящики, або відомостей щодо відповідальних за їх збереження осіб, посилаючись тільки на той факт, що позивач мав можливість покласти в них зброю.

Вказує, що відповідач не надав копію наказу № 1416 від 01.09.2023 про організацію несення служби на блокпостах та інформацію про вжиття заходів щодо обладнання блокпостів спеціально обладнаними кімнатами (шафами, сейфами або ін.) для зберігання вогнепальної зброї або щодо інших видів забезпечення виконання вимог Інструкції із заходів безпеки при проводженні зі зброєю працівниками поліції, які несуть службу на блокпостах.

05.03.2024 на адресу суду надійшло заперечення (на відповідь на відзив), у якому представник відповідача зазначив, що блокпост - це охоронюваний об`єкт. На блокпосту забороняється знаходитись стороннім особам, окрім поліцейських та осіб, які відповідно до наказу, несуть там службу. Вказує, що все, що треба було зробити позивачу, це поставити зброю у відповідну шафу, яка наявна на блокпосту для зберігання зброї на час відпочинку поліцейських, які несуть там службу.

На думку відповідача, пояснення позивача лише підтверджують особисте небажання виконувати вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, оскільки останній не виконав їх свідомо. Самим поясненням позивача зауважено, що зброя під час відпочинку перебувала не з ним, а була біля ліжка. На опорних пунктах та блокпостах зброя і боєприпаси, спеціальні засоби і засоби індивідуального захисту мають знаходитися безпосередньо у поліцейських, які забезпечують їх зберігання та дотримання правил безпеки під час поводження з ними вкотре підтверджує факт відсутності у позивача під час відпочинку зброї та допущення порушення позивачем службової дисципліни.

Стосовно наказу ГУНП в Донецькій області від 01.09.2023 № 1416 представник відповідача вказав, що не ухиляється від надання цього наказу та разом із запереченням направляє його до суду додатково.

З матеріалів справи вбачається, що позивачу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) наказом Маріупольського районного управління поліції ГУ НП в Донецькій області «Про порушення службової дисципліни працівником поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та його покарання» від 03.01.2024 за № 1 за порушення службової дисципліни, а саме неналежне виконання вимог п.1. ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», п.2.,8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 року № 70 було застосовано до оперуповноваженого сектору агентурно оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Позивач вважає, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно, при відсутності у його діях порушення положень Закону України «Про національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, тому наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Під час дослідження наданих матеріалів справи судом також встановлено наступне.

З наданого висновку, що затверджений начальником Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області полковником поліції ОСОБА_4 від 03.01.2024, вбачається, що 04.12.2023 до Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт т.в.о. заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_5 (від 04.12.2023 № 101/03/8685/2-2023) щодо порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 .

20.12.2023 під час засідання комісії з питань дотримання дисципліни і законності Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, на якій був заслуханий ОСОБА_3 , було прийнято рішення ініціювати проведення службового розслідування стосовно останнього.

Службовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 08 год. 00 хв. 27.11.2023 до 08 год. 00 хв. 04.12.2023 відповідно до затвердженого розрахунку сил та засобів Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області по несенню служби на об`єктах інфраструктури та блокпостах, оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 було задіяно для несення служби на блокпост «Дніпро» (БП ЗС006) у групу № 1 «Клапан». 04.12.2023 о 00 год. 35 хв. під час перевірки несення служби співробітників Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області на блокпосту «Дніпро» (БП ЗС006) відповідальним від керівництва Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_2 було виявлено, що оперуповноважений сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , перебуваючи у кімнаті для відпочинку особового складу залишив закріплену за ним автоматичну вогнепальну зброю без нагляду, чим порушив п.п. 6 п. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджену наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.

В ході службового розслідування опитаний ОСОБА_1 пояснив, що згідно розрахунку сил та засобів Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області він був залучений до несення служби з 27.11.2023 до 04.12.2023 на блокпосту «Дніпро» (БП ЗС006), у групі « ОСОБА_8 ». ОСОБА_3 , зазначав що під час несення служби, а також під час відпочинку ним не було порушень наказів МВС України, а саме Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, а також інших наказів, які регламентують поводження зі зброєю. Також, останній пояснив, що 04.12.2023 о 00 год. 35 хв. Під час перевірки т.в.о. заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, майором поліції Р.Горайчуком блокпосту БП ЗС006, на його адресу було зроблено зауваження стосовно того, що зброя, а саме автомат, під час відпочинку не знаходився в шафі. ОСОБА_1 пояснив, що зброя знаходилась в нього біля ліжка, де він відпочивав, на відстані витягнутої руки. Перевіряючий зауважив, що він порушив п.п. 6 п. 10 І розділу Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, а саме залишив автоматичну зброю без нагляду. ОСОБА_3 відповів, що з даним зауваженням він не згоден, у зв`язку з чим свою провину не визнає.

Під час проведення службового розслідування було опитано ОСОБА_9 та останній пояснив, що 03.12.2023 згідно з розрахунком сил та засобів Маріупольського РУП на 03.12.2023 він був відповідальним від керівництва Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області. Приблизно о 00 год. 35 хв. Він здійснював перевірку несення служби співробітниками Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області на блокпосту БП ЗС006 (Дніпро). Прибувши на блокпост БП ЗС006 ним було виявлено недоліки щодо організації несення служби та були запрошені старші з організації та контролю несення служби на блокпосту, старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, майора поліції ОСОБА_10 та старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, капітана поліції ОСОБА_11 . Після того, як останні прибули на « ОСОБА_8 », їм було вказано на недоліки щодо організації та контролю несення служби на блокпосту, та вказано на їх усунення. Після чого він пішов до розташування, де відпочиває особовий склад Маріупольського РУП, задіяний до несення служби на БП ЗС006 для того, аби перевірити наявність особового складу, санітарний стан кімнат відпочинку, а також зберігання зброї під час відпочинку особового складу. Як зазначає майор поліції ОСОБА_12 , для зберігання зброї особового складу під час відпочинку, в кімнаті розташування зроблені шафи для зберігання вогнепальної зброї, які закриваються на замок. Під час проведення інструктажу перед залученням особового складу на чергування, поліцейським неодноразово наголошується про заборону залишення зброї без нагляду, та про те, що під час відпочинку зброя має перебувати в сейфі, або шафі для зберігання вогнепальної зброї. Після того, як він зайшов до кімнати відпочинку особового складу, то побачив, що автоматична вогнепальна зброя стоїть біля ліжка, на якому спав оперуповноважений сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та зброю ніяк не контролював. Підійшовши до зброї, майор поліції ОСОБА_12 взяв її до рук, ОСОБА_1 ніяк не відреагував, після чого він запитав, чия зброя та чому вона не знаходиться у сейфі чи шафі для зберігання вогнепальної зброї, після чого прокинувся ОСОБА_1 та нічого не відповівши йому, піднявся з ліжка та почав вести відео-зйомку на особистий телефон, та наполягати на тому, що він нічого не порушував, при цьому намагаючись спровокувати з ним конфлікт. Аби розібратися та не вступати в суперечку, до кімнати відпочинку ним був запрошений старший з організації та контролю за несенням служби на блокпосту, старший дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, капітан поліції ОСОБА_11 . Коли останній прийшов до кімнати відпочинку особового складу, майор поліції ОСОБА_12 запитав, чому автоматична вогнепальна зброя ОСОБА_1 знаходиться не в шафі для збереження вогнепальної зброї, на що ОСОБА_11 відповів, що не розуміє цього, бо особовому складу постійно доводиться про те, що під час перебування в кімнаті відпочинку зброя має бути в сейфі або шафі для зберігання вогнепальної зброї. Після чого майор поліції ОСОБА_12 віддав автоматичну вогнепальну зброю ОСОБА_1 старшому з організації та контролю за несенням служби на блокпосту ОСОБА_11 та наголосив про усунення недоліку та про взяття на постійний контроль зберігання зброї особовим складом під час відпочинку.

Також був допитаний ОСОБА_13 , який пояснив, що 03.12.2023 року майор поліції ОСОБА_12 був відповідальним від керівництва Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області. Також, підполковник поліції ОСОБА_14 пояснює, що він разом з майором поліції ОСОБА_2 , на службовому автомобілі, під його керуванням, здійснювали перевірку несення служби нарядів, а саме блокпостів. Так, у нічний час вони приїхали для перевірки на блокпост БП ЗС006 (Дніпро), де відповідальним були виявлені недоліки щодо організації несення служби та було запрошено двох старших: майора поліції ОСОБА_10 та капітана поліції ОСОБА_11 . Після того, як майор поліції ОСОБА_9 вказав старшим на недоліки, останній спрямував до будинку, в якому відпочиває особовий склад. Коли увійшли до приміщення, то поруч з ліжком стояла автоматична зброя без нагляду, хоча зброя повинна була зберігатися у шафі, на ліжку спав оперуповноважений, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , якого розбудили та запитали, чому зброя без нагляду, на що останній став себе вести агресивно та казати, що він нічого не порушив.

В ході службового розслідування був опитаний ОСОБА_11 , який пояснив, що з 08:00 27.11.2023 знаходився на тижневому чергуванні на блокпосту БП ЗС006, разом зі старшим дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, майором поліції ОСОБА_15 , у якості старших на посту. ОСОБА_3 відпочивав у будинку для відпочинку в одній кімнаті, а він з ОСОБА_10 в іншій. Капітан поліції ОСОБА_16 зазначає, що зі співробітниками, які несуть службу на блокпосту проводився додатковий інструктаж з дотримання Наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 «Про затвердження інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю». ОСОБА_3 ніс службу з 21 год. 00 хв. до 00 год. 00 хв., після чого прослідував в будинок відпочивати. 04.12.2023 о 00 год. 35 хв. на блокпост з перевіркою прибув ОСОБА_12 , в ході якої виявив недолік у В. Решетняка. ОСОБА_16 , в цей час знаходився в модулі, у зв`язку з чим ОСОБА_12 запросив по телефону його до будинку. Коли капітан поліції ОСОБА_16 зайшов до будинку, ОСОБА_12 спілкувався з ОСОБА_6 з приводу його зброї. Зі слів ОСОБА_5 йому стало відомо, що ОСОБА_3 свою автоматичну зброю не прибрав до шафи для зберігання зброї та ліг відпочивати.

В ході службового розслідування було опитано ОСОБА_10 , який пояснив, що з 27.11.2023 по 04.12.2023 він ніс службу на блокпосту ЗС006 в якості старшого блокпосту. Також, майор поліції ОСОБА_17 зазначає, що кожного дня з особовим складом він, та другий старший проводили інструктажі щодо заходів особистої безпеки, Закону України «Про Національну поліцію» та наказу МВС України від 01.02.2016 № 70. 03.12.2023 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з 21 год. 00 хв. до 00 год. 00 хв. ніс службу на «Клапані», після чого пішов відпочивати у будинок. Останній пояснив, що у цей час знаходився на модулі. 04.12.2023 приїхав відповідальний від керівництва Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, та виявив, що ОСОБА_3 свою зброю не поклав у сейф. Про те, що ОСОБА_3 не поклав свою зброю у сейф майор поліції ОСОБА_17 не бачив, так як знаходився на «Клапані».

Також до матеріалів службового розслідування долучено копію наказу Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області від 21.12.2023 №82, копію Розрахунку сил та засобів Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області по несенню служби на об`єктах інфраструктури та блокпостах від 26.12.2023, копію Розрахунку сил та засобів Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області по несенню служби на об`єктах інфраструктури та блокпостах від 02.12.2023 та копію Протоколу засідання комісії з питань дотримання дисципліни і законності Маріупольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 20.12.2023 № 41.

У матеріалах справи також надані:

- наказ про призначення службового розслідування №82 від 21.12.2023;

- адвокатський запит щодо отримання копії наказу, копії висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни позивачем, копію наказу про організацію несення служби на блок-постах, інформацію щодо обладнання блокпостів спеціально обладнаними кімнатами (шафами, сейфами або ін.) для зберігання вогнепальної зброї або щодо інших видів забезпечення виконання вимог Інструкції із заходів безпеки при проводженні зі зброєю працівниками поліції, які несуть службу на блокпостах;

- відповідь на адвокатський запит, з якого вбачається, що представнику було надано запитувані документи, а саме, належним чином оформлені копію наказу Маріупольського районного управління поліції ГУНП із Донецькій області від 03.01.2024 №1 «Про порушення службової дисципліни працівником поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та його покарання» та висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни працівником Маріупольського РУП РУНП в Донецькій області віл 03.01.2024. Також вказано, що запитувана інформація щодо організації несення служби на блокпостах відповідно до ст. 6 Закону У країни «Про доступ до публічної інформації» є інформацією з обмеженим доступом, а саме, службовою інформацією. Керуючись п. 2 ст. 9 Закону України «Про доступ до публічної інформації» зібрана в процес і оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці інформація не надається;

- доповідна записка від 17.02.2024 т.в.о заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_5 про те, що на виконання вимог листа ВПЗ ГУНП в Донецькій області №152/23/01-2024 від 08.02.2024 щодо провадження Донецького окружного адміністративного суду №200/625/24 повідомлено, що співробітники Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області з метою перевірки осіб, транспортник засобів, багажу та вантажів, несуть службу на блокпостах: розташованих на території Донецької області, а саме на блокпосту БП ЗС006 (м. Покровськ м. Дніпро). На виконання вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю працівниками поліції, які несуть службу на блокпостах керівництвом Маріупольського РУП ГУНІІ в Донецькій області на БП ЗС006 було вжито заходів щодо обладнання кімнати відпочинку та модулів розташованих на блокпосту сейфами та шафами які закриваються на замок для зберігання вогнепальної та автоматичної зброї особового складу, який залучається для несення служби на блокпосту;

- службова характеристика позивача оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0142621), ІНФОРМАЦІЯ_1 в НПУ з 07.1 1.2015, в займаній посаді з 02.09.2022, діючих дисциплінарних стягнень не має. За період проходження служби та в займаній посаді старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе з посередньої сторони, не досить ініціативний працівник. Нормативні документи, регламентуючі діяльність поліції вивчив, але не завжди правильно застосовував в повсякденній роботі. До виконання службових обов`язків відноситься безвідповідально, систематично порушує службову дисципліну, залишає без виконання поставлені завдання. На критику реагує спокійно, але не робить правильні висновки. Не має почуття відповідальності, суворо то дотримання законності, службової та виконавської дисципліни. Не займається самовдосконаленням, не вимогливий до себе. Орієнтується в оперативній обстановці, не завжди приймає правильні рішення, діє нерішуче. У спілкуванні з громадянами ввічливий і тактовний. Табельною зброєю володіє добре. У стройовому відношенні підтягнутий. Службову і державну таємниці зберігати вміє.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 цього ж Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України» (далі - Закон № 2337-VIII, Статут).

В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Закону № 2337-VIII).

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За приписами частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з статтею 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч.1, ч.4 ст.16 Закону № 2337-VIII).

Пунктами 2, 4, 5 Розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що притягненню до дисциплінарної відповідальності повинно передувати встановлення факту невиконання (неналежного виконання) особою рядового і начальницького складу обов`язків або вчинення ним дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення повинен обиратись з врахуванням характеру та обставин вчиненого проступку, його наслідків, попередньої поведінки, кваліфікації тощо та бути співмірним дисциплінарному проступку.

Пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд, здійснивши перевірку оскаржуваного наказу щодо його відповідності критеріям правомірності, визначених ч.2 ст.2 КАС України, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності із посиланням на положення Закону України «Про національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Під час перевірки несення служби співробітників Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області на блокпосту «Дніпро» майором поліції ОСОБА_2 було виявлено, що оперуповноважений сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , перебуваючи у кімнаті для відпочинку особового складу залишив закріплену за ним автоматичну вогнепальну зброю без нагляду, чим порушив п.п.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджену наказом МВС України від 01.02.2016 року № 70.

Так, систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами визначено Інструкцією із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС від 01 лютого 2016 року № 70.

Відповідно до підпунктів 1 та 3 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС від 01 лютого 2016 року № 70, поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією: отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції.

У силу підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.

Пунктом 1 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС від 01 лютого 2016 року № 70 визначено, що вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції.

Пункт 3 цього ж розділу Інструкції №70 визначає, що у однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

Особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає у встановленому законом порядку (ч.11 Розділу І Інструкції №70).

Згідно з пунктом 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.10.2018 №828 (далі - Інструкція №828), поліцейський, який отримав табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби для постійного зберігання і носіння, зобов`язаний забезпечити їх збереження та постійно підтримувати в технічно справному стані.

Поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції та поліцейські, залучені до складу нарядів поліції, повинні нести службу у визначеному однострої, мати при собі службове посвідчення та спеціальний жетон (п.4 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357).

Під час виконання службових обов`язків (завдань) носіння однострою поліцейськими визначається безпосереднім або прямим керівником. Поліцейські зобов`язані: носити однострій відповідно до вимог цих Правил; утримувати однострій у зразковому стані; бережно ставитися до однострою та запобігати його пошкодженню й забрудненню (пункти 7,8 розділу 1 Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 №718).

Крім суд звертає увагу на те, що Дисциплінарний статут не визначає конкретної послідовності та черговості накладення дисциплінарних стягнень за ступенем їх суворості. Це в свою чергу наділяє уповноважену особу правом самостійно визначати вид стягнення за його суворістю в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку.

Отже, враховуючи, що дисципліна ґрунтується, зокрема, на усвідомленні поліцейським свого обов`язку, бездоганного і неухильного додержання всіма поліцейськими порядку і правил, встановлених дисциплінарним статутом та іншим законодавством України, суд дійшов висновку про те, що накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку є обґрунтованими, оскільки в діях позивача наявний склад дисциплінарного правопорушення.

Службовим розслідуванням встановлено та позивачем не заперечується, що зброя позивача під час відпочинку перебувала не з ним, а була біля ліжка.

Крім того, позивач в порушення вимог Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК (далі - Інструкція №334/ДСК), Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357 та Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 №718, будучи у добовому наряді (у зміні на відпочинку), перебував в межах території ПРР та сам підтверджує факт відсутності у позивача під час відпочинку зброї.

Вищенаведене свідчить про те, що позивач безвідповідально ставився до виконання покладених на них службових обов`язків.

Таким чином, під час проведення службового розслідування встановлено, що позивачем порушено вимоги наведених нормативних актів, а саме, позивач, перебуваючи у кімнаті для відпочинку особового складу, залишив закріплену за ним автоматичну вогнепальну зброю без нагляду, чим порушив п.п. 6 п. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджену наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.

Суд критично ставиться до посилань представника позивача про те, що інструкцію №828 встановлені загальні вимоги щодо приміщень, призначених для зберігання озброєння та висновків про те, що відповідачем не було враховано виконання ним вимог щодо організації кімнати збереження зброї та встановлення відповідальних осіб.

Суд вказує, що вимоги щодо приміщень, призначених для зберігання озброєння не може застосовуватись до організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України на опорних пунктах та блок-постах.

Наказом МВС України від 11.10.2018 року за № 828 затверджена Інструкція з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України.

Відповідно до п.5 розділу VII Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України на опорних пунктах та блок-постах зброя і боєприпаси, спеціальні засоби і засоби індивідуального захисту мають знаходитися безпосередньо у поліцейських, які забезпечують їх зберігання та дотримання правил безпеки під час поводження з ними.

У силу підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.

Особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає у встановленому законом порядку (ч.11 Розділу І Інструкції №70).

Тобто, відсутність приміщень, призначених для зберігання озброєння на опорних пунктах / блок-постах, неяк не виправдує дії позивача щодо залишення закріпленої за ним автоматичної вогнепальної зброї без нагляду, що є прямим порушенням п.п.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджену наказом МВС України від 01.02.2016 року № 70.

Слід зазначити, що за ч.3 ст.1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

В той же час, суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Провина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку в даному випадку проявляється у прямому намірі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій.

В контексті даних процесуальних норм та встановлених обставин справи, суд приходить до висновку про правомірність проведення службового розслідування щодо позивача.

Також судом враховано, що указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 (затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ), у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. В подальшому, Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався та такий стан триває на момент розгляду справи судом. Дія в Україні воєнного стану вимагає від працівника поліції у будь-який час бути готовим до виконання своїх обов`язків.

Слід також зазначити, що положеннями статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, встановлено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, зокрема, відповідно до частини другої зазначеної статті Статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Отже, у період дії воєнного стану підлягає застосуванню стаття 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у частині другій якої імперативно визначено чіткий порядок застосування дисциплінарні стягнення, а саме в порядку зростання від менш суворого до більш суворого.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціанта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

Згідно зі ст.ст.17, 65 Конституції України, ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", Законом України "Про правовий режим воєнного стану", Указом президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» особовий склад органів поліції, крім реалізації основних повноважень поліції, реалізує додаткові повноваження шляхом участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану з метою забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і струмування збройної агресії російської федерації.

Отже, на поліцейських покладається обов`язок по здійсненню постійного нагляду за виданою йому зброєю.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№36146/05 та 42418/05) п. 38).

В ході судового розгляду справи наданими відповідачем доказами підтверджено, що при проведенні службового розслідування та оформлення його результатів висновком відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з дотриманням необхідної процедури та з урахуванням всіх обставин справи. При цьому слід зазначити, що висновок службового розслідування позивачем не оскаржено.

Виданий на підставі висновку службового розслідування наказ Маріупольського районного управління поліції ГУ НП в Донецькій області «Про порушення службової дисципліни працівником поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та його покарання» від 03.01.2024 року за № 1 відповідає критеріям правомірності, встановленим в частині другій статті 2 КАС України.

Доводи позивача не спростовують правомірності поведінки відповідача у спірній ситуації та не підтверджують протиправності оскарженого наказу.

Аналізуючи вищенаведені правові норми та фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що Головне управління Національної поліції у Донецькій області, приймаючи оскаржуваний наказ, діяв у відповідності та в межах повноважень, а застосування заходу дисциплінарного стягнення є співмірним вчиненому позивачем проступку та відповідає ст.13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України». Таким чином, позовні вимоги про скасування наказу є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 241-246, 255 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (вул. Мандрика,7, м.Покровськ, 85300, ) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити.

Повне судове рішення складено 02.04.2024.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.В.Загацька