Справа № 500/1320/24
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2024-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/1320/24

01 квітня 2024 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мандзія О.П., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якій просить:

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду в Тернопільській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про відмову в призначенні пенсії за віком ОСОБА_1 з віку 50 років та проведення перерахунку з 14.04.2019 по грудень 2022 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області призначити ОСОБА_1 дострокову пенсію за віком з дня звернення, тобто з 14.04.2019 та здійснити перерахунок по грудень 2022 року.

Ухвалою суду від 13.03.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк, достатній для усунення її недоліків (із зазначенням способу їх усунення) до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали.

Відповідно до ухвали про залишення позовної заяви без руху від 13.03.2024 позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з обґрунтуванням та доказами поважності причин його пропуску.

На виконання вимог вказаної ухвали, на адресу суду 27.03.2024 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Позивач просить поновити строк звернення до суду, посилаючись на те, що 14.04.2019 ОСОБА_1 зверталась до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області із заявою про призначення пенсії за віком як матері інваліда з дитинства, однак заяви з усіма належним документами у неї не прийняти та надали усну відмову у призначенні пенсії. Після цього, позивач неодноразово зверталась з даною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області, в чому теж було відмовлено.

ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особи з інвалідністю з дитинства. Постійне перебування позивача у лікувальних закладах у зв`язку з важким станом дочки та ненадання відповідного висновку про стан здоров`я медичними закладами, унеможливлювали звернення позивача в шестимісячний строк до суду, а також юридична необізнаність щодо отримання висновку ЛКК для підтвердження інвалідності дитини до шестирічного віку, наявність у позивача постконтузійна енцефелопатія внаслідок обстрілу 12.03.2022 у м.Слов`янськ, і стали причиною пропуску даного строку.

Також 17.03.2023 ОСОБА_1 подала заяву про надання правової допомоги з питань представництва її інтересів у справі на перерахунок пенсії до суду і виплату заборгованості за 3 роки з 50 до 53 років. Однак адвокатом Сабатюк Н.П. надано правовий висновок, про те, що вона не вважає за доцільним подачу позовної заяви про перерахунок пенсії, у зв`язку із тим, що не має правових підстав, щодо перерахунку пенсії згідно чинного законодавства України.

Багато документів, які також підтверджують звернення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області саме в 2019 році, були втрачені внаслідок воєнних дій на території України, те що помешкання позивачки ОСОБА_1 зазнало руйнувань в зв`язку з війною, та переїздами з м.Слов`янська в м.Тернопіль, але самі висновки ЛКК, обстеження для яких проходила ОСОБА_1 разом з дочкою ОСОБА_2 ще з 2018 року свідчать про активні дії позивача для оформлення дострокової пенсії.

Вирішуючи питання чи є причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з даними позовними вимогами поважними, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

При вирішенні спору суд відповідно до приписів ч.5 ст.242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

У постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 Верховний Суд також відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах. При цьому, Верховний Суд вважав, що з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Аналогічного висновку щодо дотримання строку звернення до суду дійшов Верховний Суд у постанові від 09.06.2022 у справі №1140/2132/18.

Як слідує з матеріалів позову, ОСОБА_1 з 11.11.2022 отримує пенсію за віком відповідно до п.3 ч.1 ст.115 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" та перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області.

У позовній заяві позивач просить визнати протиправними дії відповідачів та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області призначити ОСОБА_1 дострокову пенсію за віком з дня звернення, тобто з 14.04.2019, та здійснити перерахунок по грудень 2022 року.

Натомість даний позов пред`явлено до суду 07.03.2024, що свідчить про недотримання ним встановленого ст.122 КАС України шестимісячного строку на звернення до адміністративного суду.

Звернення ОСОБА_1 14.04.2019 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області та, в подальшому, до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області із заявою про призначення пенсії за віком як матері інваліда з дитинства, не вказують на наявність об`єктивних причин та перешкод для своєчасної подачі даної позовної заяви.

Тому доводи позивача про те, що багато документів, які також підтверджують звернення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області саме в 2019 році, були втрачені внаслідок воєнних дій на території України, помешкання ОСОБА_1 зазнало руйнувань в зв`язку з війною, та переїздами з м.Слов`янська в м.Тернопіль, але самі висновки ЛКК, обстеження для яких проходила ОСОБА_1 разом з дочкою ОСОБА_2 ще з 2018 року свідчать про активні дії позивачки для оформлення дострокової пенсії, також не є обставиною, яка б об`єктивно унеможливила звернення до суду за захистом своїх прав протягом визначеного законом шестимісячного строку.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду, такі як перебування у лікувальних закладах у зв`язку з важким станом дочки та юридична необізнаність щодо отримання висновку ЛКК для підтвердження інвалідності дитини до шестирічного віку, мають суб`єктивний характер і не позбавляли останнього можливості звернутися до суду із цим позовом у встановлені КАС України строки.

Наявність у дочки ОСОБА_1 статусу особи з інвалідністю з дитинства та статусу дитини, яка постраждала внаслідок воєнних дій та збройних конфліктів і зазнала психологічне насильство, теж не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду позивачем.

Водночас правовий висновок адвоката Сабатюк Н.П., за результатами розгляд звернення ОСОБА_1 із заяву про надання правової допомоги 17.03.2023, про те, що вона не вважає за доцільним подачу позовної заяви про перерахунок пенсії, у зв`язку із тим, що немає правових підстав, щодо перерахунку пенсії згідно чинного законодавства України, не позбавляв права позивача на повторне звернення, яке і було реалізоване відповідно до договору №017/04.1/1238 від 12.02.2024 про надання безоплатної вторинної правової допомоги, проте даний позов пред`явлено до суду після спливу шестимісячного строку звернення до суду із вказаними позовними вимогами.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії" та "Девеер проти Бельгії" Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі "Мельник проти України" зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За наведених обставин, суд не вбачає підстави пропущення строку звернення з позовом до суду поважними та приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з обґрунтуванням та доказами поважності інших причин його пропуску.

На підставі викладеного, керуючись ст.123, 169, 248 КАС України

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали шляхом подання необхідних документів на адресу суду м.Тернопіль, вул.Кн.Острозького, 20.

У випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мандзій О.П.