Справа № 140/33695/23
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року ЛуцькСправа № 140/33695/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» (далі ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС», відповідач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі - ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № форми «С» від 26.06.2023 на суму штрафних (фінансових) санкцій в сумі 84 248,96 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.05.2023 ГУ ДПС у Волинській області було складено акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки від 29.05.2023 №8855/07-07/43691830 відповідно до якого податковий орган дійшов до висновків порушення з боку ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України (далі НБУ) від 07.07.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», в частині несвоєчасного повернення авансу в сумі 66 912,80 доларів США по контракту №LPG-33/2022 від 08.04.2022, укладеному ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, 100 TUTRAKAN BLVD, 7000 RUSE BULGARIA, кошти повернуто 30.11.2022, чим порушено граничні строки розрахунків: на суму 31912,80 доларів США - 18.11.2022. на суму 35000,00 доларів США - 19.11.2022.

ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» не погодившись із висновками, які викладені в акті перевірки надіслало податковому органу свої заперечення, однак листом про розгляд заперечення, ГУ ДПС у Волинській області залишило акт перевірки без змін та надіслало податкове повідомлення рішення № форма «С» від 26.06.2023 на суму штрафних (фінансових) санкцій на суму 84 248, 96 грн.

Скориставшись правом на адміністративне оскарження, позивач подав скаргу до Державної податкової служби України (далі - ДПС України), однак рішенням ДПС України про результати розгляду скарги №25013/6/99-00-06-01-02- 06 від 29.08.2023 скаргу ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» було залишено без задоволення.

Позивач вважає податкове повідомлення - рішення № форма «С» від 26.06.2023 на суму штрафних (фінансових) санкцій на суму 84 248, 96 грн таким, що підлягає скасуванню оскільки воно не відповідає дійсним обставинам справи та не ґрунтуються на вимогах законодавства, з огляду на наступне.

Так, між ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» (покупець) та BULMARKET DM EOOD (BULGARIA) - постачальник (продавець) було укладено Договір поставки №LPG-33|2022 від 08.04.2022, згідно умов якого продавець зобов`язується продати: скраплений газ (падалі- товар), а покупець зобов`язується прийняти та оплатити вказаний товар на умовах визначених в Контракті. Відповідно до умов Контракту, умови постачання кожної партії товару визначається у додаткових угодах. Згідно умов Контракту та додаткових угод до нього продавець зобов`язався продати 1000 (одну тисячу) метричну тону (+/- 10% в опціон Продавця) газ скраплений (далі - Товар), а покупець оплатити вказаний товар на умовах визначених умовами Контракту. Умовами Контракту та додатковими угодами до нього, Сторони визначили строк поставки товару, а саме до 15.07.2022. У відповідності із умовами Контракту загальна вартість товару, що поставляється Продавцем становила 1 000 000, 00 (один мільйон доларів США). Згідно умов Контракту Сторони узгодили 100% попередню оплату товару, який поставляється згідно Контракту.

Відтак, на виконання досягнутих домовленостей, продавець виставив покупцю інвойс на загальну суму 1 000 000, 00 (один мільйон доларів США), а покупець оплатив вказаний інвойс, однак продавець порушив встановлені контрактом умови щодо строку поставки товару, внаслідок чого у нього виникла заборгованість перед покупцем в сумі 128 076, 80 доларів США.

На неодноразові звернення покупця щодо повернення сплачених коштів та непоставлений товар, продавець затягував повернення коштів або/та товару посилаючись на військові дії в Україні та загрозою знищення товару в процесі транспортування.

Таким чином, порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД діяльності спричинено не з вини ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС».

Окрім того, вказує, що протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України (далі ПК України) щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-ІХ, в редакції від 01.01.2021, підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: « 14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Отже, ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Таким чином, пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. ст. 14 ПК України та відповідно нарахування пені у період з 01.01.2021 суперечить положенням абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Також Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс- мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Отже, ТПП України підтверджено, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Таким чином, наявність підтверджених ТПП України форс-мажорних обставин, відповідно до підпункту 112.8.9. пункту 112.8 статті 112 ПК України та пункту 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», звільняють товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» від відповідальності за порушення вимог пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII та нарахування скаржнику пені за частиною п`ятою статті 13 зазначеного Закону.

З урахуванням вищенаведеного, вважає акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки від 29.05.2023 №8855/07-07/43691830 таким, що не відповідає дійсним обставинам справи, вимогам законодавства, а прийняте податкове повідомлення - рішення № форма «С» від 26.06.2023 на суму штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 84 248, 96 грн таким, що підлягає скасуванню.

З наведених підстав просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.147).

У відзиві на позовну заяву (а.с.151-157) представник відповідача позовних вимог не визнала та зазначила, що ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій згідно інформації Національного банку України від 01.12.2022 поданої ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851). Перевірка проведена за період з 01.11.2021 по 18.05.2023, за результатами якої складено акт від 29.05.2023 №8855/07- 07/43691830.

За результатами перевірки встановлено порушення пункту 3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (постанову доповнено пункту 14-2 згідно з постановою Правління НБУ від 04.04.2022 №68, пункт 14-2 із змінами, внесеними згідно з постановами Правління НБУ від 07.06.2022 №113, від 07.07.2022 №142) в частині несвоєчасного повернення авансу в сумі 66 912,80 доларів США по контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022, укладеному ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, 100 TUTRAKAN BLVD, 7000 RUSE BULGARIA. Кошти повернуто 30.11.2022. Граничний термін розрахунків: - на суму 31912,80 доларів США - 18.11.2022, - на суму 35000,00 доларів США - 19.11.2022.

Так, між ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» та BG BULMARKET DM EOOD, BULGARIA укладено імпортний контракт № LPG-33/2022 від 08.04.2022.

Предмет контракту: нафтопродукти (газ вуглеводневий скраплений) в кількості 700

метричних тон. Походження газу - Казахстан, Алжир, Туреччина або інші країни Євросоюзу. Валюта контракту - долари США. Вартість контракту: складається з суми всіх додаткових угод. Ціна - 1080 дол.США за 1 МТ.

На виконання умов імпортного контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022 з рахунку ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), IBAN №UA4154514, SWIFT: FUIBUA2X, на рахунок BG BULMARKET DM EOOD в BULGARIAN-AMERICAN CREDIT BANK, BULGARIA, SOFIA, SLAVYANSKA STR. 2 10000, SWIFT: BGUSBGSF, IBAN НОМЕР_1 , перераховано валютні кошти в загальній сумі 1756000,00 доларів США (51371604,40 грн).

На виконання умов імпортного контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022, за період з 08.04.2022 по 18.05.2023 отримано товар від нерезидента BG BULMARKET DM EOOD, на загальну суму 1629087,20 доларів США (48154651,99 грн), у встановлені законодавством терміни, згідно митних декларацій.

Кошти в сумі 126912,80 доларів США були повернуті нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD на поточний рахунок ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» згідно платіжних доручень, наведених в додатку 4 до акту перевірки, в т. ч. з порушенням термінів розрахунків в сумі 66912,80 доларів США.

На порушення пункту 3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», валютні кошти в сумі 66 912,80 доларів США по контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022 з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, надійшли на поточний рахунок ТОВ "ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС" в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), IBAN № НОМЕР_2 , SWIFT: FUIBUA2X з порушенням законодавчо встановлених термінів розрахунків: - 31912,80 доларів США- 30.11.2022. Граничний термін розрахунків 18.11.2022; - 35000,00 доларів США- 30.11.2022. Граничний термін розрахунків 19.11.2022.

В спростування твердження позивача про те, що пеня ЗЕД, нарахована за результатами акту перевірки, прирівнюється до пені, поняття якої визначено підпунктом 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України, представник відповідача вказує, що ПК України регулює відносини, що забезпечують у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац 1 пункту 1.1 статті 1 ПК України).

Водночас правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного контролю, права й обов`язки суб`єктів валютних операцій і повноважених установ та відповідальність за порушення: ними валютного законодавства визначено Законом № 2473-VIII.

Із системного аналізу зазначених вище норм ПК України та Закону № 2473-VIII вбачається, що на пеню, нараховану відповідно до Закону № 2473-VIII, не поширено положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

При цьому норми Закону № 2473-VIII та інші нормативно-правові акти, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства в період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню захворювання хвороби (СОVID-19).

Також вказує, що 17.03.2020 прийнято Закон №533-ІХ, яким внесено зміни до ПК України та інших нормативно-правових актів спрямовані на підтримку платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Положеннями цього Закону, зокрема внесено зміни до ПК України в частині застосування штрафних санкцій на період запровадження карантинних заходів.

Так, згідно з пунктами 52-1- 52-5 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинених протягом періоду з 01.03.2020 по 31.05.2020, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення правил обліку, виробництва та обігу пального або спирту етилового на акцизних складах, що застосовуються на загальних підставах; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати. Протягом періоду з 01.03.2020 по 31.05.2020 платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Отже, положеннями Закону №533-ІХ внесено зміни саме в порядок нарахування пені за порушення податкового законодавства, яка передбачена відповідними нормами ПК України.

Водночас Законом №533-ІХ не вносилися зміни до порядку нарахування пені за порушення вимог валютного законодавства в частині порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, яка нараховується відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону №2473-VIII.

Таким чином, Законом №533-ІХ не передбачено звільнення від відповідальності на

період карантинних обмежень за порушення валютного законодавства.

При цьому норми Закону №2473-VIII та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19).

Окрім того, підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Тобто, одна зі сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють отримати імпортний товар вчасно.

Даний факт необхідно засвідчити відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни-нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палати України.

Норми Закону №2473-VIIІ носять імперативний характер і визначена ними відповідальність настає незалежно від причин, з яких сталося порушення, а також те, що норми Закону №2473-VIII та інших нормативно- правових актів, які регулюють сферу ЗЕД, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у періоді здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і порушенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Враховуючи вищевикладене, вважає, що підстави для задоволення позовних ТОВ «Люкс Трейд Ресурс» вимог відсутні та просить в задоволенні позову відмовити.

Інші заяви по суті спору на адресу суду від учасників справи не надходили.

Учасники справи не зверталися із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні, оформленими відповідно до вимог статті 167 КАС України. Суд звертає увагу, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, оскільки заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Отже, заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участю представника відповідача не підлягало вирішенню судом по суті.

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4, частини другої, пункту 10 частини шостої статті 12, частин першої - третьої статті 257, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) дану справу, як справу незначної складності, розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» зареєстроване як юридична особа 06.07.2020, основний вид діяльності оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами згідно коду КВЕД 46.71, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (а.с.122-124) та довідкою про загальну інформацію щодо товариства (а.с.35-36).

Згідно із витягом №287 з Реєстру платників податку на додану вартість позивач зареєстрований платником податку на додану вартість 01.09.2020 (а.с.125).

На підставі наказу від 17.05.2023 №962-п ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» за період з 01.11.2021 по 15.05.2023 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій.

За результатами перевірки ГУ ДПС у Волинській області складено акт від 29.05.2023 №8855/07-07/43691830 (а.с.25-36), яким встановлено порушення позивачем пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 07.07.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» в частині несвоєчасного повернення авансу в сумі 66 912,80 доларів США по контракту №LPG-33/2022 від 08.04.2022, укладеному ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, 100 TUTRAKAN BLVD, 7000 RUSE BULGARIA, кошти повернуто 30.11.2022, чим порушено граничні строки розрахунків: на суму 31912,80 доларів США - 18.11.2022. на суму 35000,00 доларів США - 19.11.2022.

Висновки контролюючого органу базуються на наступному.

Між ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» та BG BULMARKET DM EOOD, BULGARIA укладено імпортний контракт № LPG-33/2022 від 08.04.2022.

Предмет контракту: нафтопродукти (газ вуглеводневий скраплений) в кількості 700

метричних тон. Походження газу - Казахстан, Алжир, Туреччина або інші країни Євросоюзу. Валюта контракту - долари США. Вартість контракту: складається з суми всіх додаткових угод. Ціна - 1080 дол.США за 1 МТ.

На виконання умов імпортного контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022 з рахунку ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), IBAN №UA4154514, SWIFT: FUIBUA2X, на рахунок BG BULMARKET DM EOOD в BULGARIAN-AMERICAN CREDIT BANK, BULGARIA, SOFIA, SLAVYANSKA STR. 2 10000, SWIFT: BGUSBGSF, IBAN НОМЕР_1 , перераховано валютні кошти в загальній сумі 1756000,00 доларів США (51371604,40 грн).

На виконання умов імпортного контракту № LPG-33/2022 від 08.04.2022, за період з 08.04.2022 по 18.05.2023 отримано товар від нерезидента BG BULMARKET DM EOOD, на загальну суму 1629087,20 доларів США (48154651,99 грн), у встановлені законодавством терміни, згідно митних декларацій.

Кошти в сумі 126912,80 доларів США були повернуті нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD на поточний рахунок ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» згідно платіжних доручень, наведених в додатку 4 до акту перевірки, в тому числі з порушенням термінів розрахунків в сумі 66912,80 доларів США.

На порушення п.3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», валютні кошти в сумі 66 912,80 доларів США по контракту №LPG-33/2022 від 08.04.2022 з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, надійшли на поточний рахунок ТОВ "ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС" в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), IBAN № НОМЕР_2 , SWIFT: FUIBUA2X з порушенням законодавчо встановлених термінів розрахунків: - 31912,80 доларів США- 30.11.2022. Граничний термін розрахунків 18.11.2022; - 35000,00 доларів США- 30.11.2022. Граничний термін розрахунків 19.11.2022.

За результатами розгляду заперечення ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» на вказаний акт перевірки, ГУ ДПС у Волинській області листом від 22.06.2023 №10122/6/03-20 повідомило позивача, що висновки акту перевірки відповідають вимогам чинного законодавства та підстави для задоволення вимог, викладені в запереченні немає (а.с.41-45).

На підставі акту перевірки від 29.05.2023 №8855/07-07/43691830 ГУ ДПС у Волинській області винесено податкове повідомлення-рішення від 26.06.2023 № (а.с.13-14), яким за порушення вимог пункту 3 статті 13 Закону України від 26.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 Постанови Правління НБУ від 07.07.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» до позивача застосовано пеню за порушення строку розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 84248,96 грн.

Позивач оскаржував спірне рішення в адміністративному порядку, шляхом подання скарги від 03.07.2023 №03/07 до ДПС України (а.с.47-54).

Рішеннями ДПС України від 29.08.2023 №25013/6/99-00-06-01-02-06 податкове повідомлення-рішення від 26.06.2023 № залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення (а.с.16-21).

Позивач, вважаючи винесене податкове повідомлення-рішення протиправним, звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає ПК України.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Судом зі змісту позову та із наявних в матеріалах справи копій документів, встановлено, що не дотримання термінів розрахунків в іноземній валюті за зовнішньоекономічним контрактом №LPG-33/2022 від 08.04.2022, укладеним ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, 100 TUTRAKAN BLVD, 7000 RUSE BULGARIA у даній справі не є спірним.

В той же час, серед підстав заявленого позову, ключовим питанням є те, чи є пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. статті 14 ПК України, в редакції Закону України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 №466-IX та, відповідно, чи розповсюджуються на таку пеню положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Вирішуючи наведене питання, судом враховується такі норми матеріального права..

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону №2473-VIIІ.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення (частина 8 статті 16 Перехідні положення Закону №2473-VIII).

За правилами частини 3 статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючим органом встановлено порушення позивачем пункту 3 статті 13 Закону України від 26.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 Постанови Правління НБУ від 07.07.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».

Приписами частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

На підставі встановлених перевіркою обставин відповідач здійснив розрахунок пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях ТОВ «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» за контрактом№LPG-33/2022 від 08.04.2022 з нерезидентом BG BULMARKET DM EOOD, 100 TUTRAKAN BLVD, 7000 RUSE BULGARIA, з 19.11.2022 по 30.11.2022 (12 днів прострочення) на суму 31912,80 доларів США та з 20.11.2022 по 30.11.2022 (11 днів прострочення) на суму 31912,80 35000,00 доларів США, що в загальному розмірі становить 84248,96 грн (а.с.15).

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач, зокрема, посилався на те, що відповідачем безпідставно не застосовано до спірних правовідносин абзац 11 пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та, як наслідок, протиправно нараховано пеню під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Так, згідно з абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: «пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Згідно підпункту 14.1.39. пункту 14.1. статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до норм п. п. 54.3.3. п. 54.3. статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема його стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

При вирішенні даного спору, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 15.02.2024 у справі №420/1538/23, відповідно до якого пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, з 01.01.2021 (дата набрання чинності Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX) є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162. пункту 14.1. ст. 14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, який передбачає, що протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

За правилами частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Застосовуючи наведений висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, суд приходить до висновку про відсутність у контролюючого органу підстав для нарахування Товариству у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а саме з 19.11.2022 по 30.11.2022, пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Волинській області від 26.06.2023 № є протиправним та підлягають скасуванню.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності винесення спірних податкових повідомлень-рішень про застосування штрафних санкцій.

У відповідності до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності суд враховує, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) №303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа №802/2236/17-а).

Отже, виходячи із системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 2684,00 грн, сплачений згідно із платіжною інструкцією від 11.09.2023 №884 (а.с.12).

При вирішенні питання про стягнення витрат на правничу допомогу в сумі 5000,00 грн суд виходить з таких приписів статей 134, 139 КАС України.

Частинами першою, другою статті 134 КАС України обумовлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором.

Вказана позиція суду узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 та в постановах Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №640/13685/19, від 23.04.2021 у справі №360/700/19, відповідно до якої склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу до матеріалів справи долучено договір про надання правової допомоги від 12.12.2022 (а.с.88-91), відповідно до пункту 1.1. якого предметом цього договору є надання адвокатом правової допомоги клієнту у всіх категоріях справ, які пов`язані чи можуть бути пов`язані із захистом та відновлюванням (визнанням) порушених (оспорюваних) прав та законних інтересів, в тому числі в кримінальному провадженні, а клієнт зобов`язується оплатити адвокату гонорар за надання правової допомоги та фактичні витрати в порядку та на умовах передбачених цим договором.

Згідно із пунктом 1.2 вказаного договору перелік і кількість послуг, що надається клієнту, строк, умови та порядок їх надання узгоджується шляхом підписання додаткових угод до цього договору.

Разом з тим, додаткової угоди, яка б могла підтвердити, що правова допомога у даній справі надавалася саме на підставі договору про надання правової допомоги від 12.12.2022 суду надано не було.

Відповідно до пунктів 4.4, 4.5 договору за результатами надання правової допомоги сторонами складається акт приймання-передачі наданої правової допомоги, який підписується сторонами. В акті вказується обсяг наданої адвокатом правової допомоги та її вартість.

Суд звертає увагу, що всупереч умовам вказаного договору, акт приймання-передачі наданої правової допомоги позивачем також надано не було.

Окрім того, всупереч частини четвертої статті 134 КАС України суду не надано детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги згідно із вказаним договором.

Також суду не було надано підтвердження оплати позивачем правової допомоги згідно із договором про надання правової допомоги від 12.12.2022.

Суд зауважує, що факт оплати таких послуг не є обов`язковою передумовою можливості відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, разом з тим з урахуванням пункту 4.1. договору про надання правової допомоги від 12.12.2022, відповідно до якого за надання правової допомоги клієнт сплачує гонорар на умовах, які визначаються сторонами у додатках до цього договору, та факту відсутності таких додатків в матеріалах справи, суд позбавлений можливості встановити про які умови оплати домовилися сторони.

З урахування зазначеного, на переконання суду, надані суду документи не є належними та достатніми доками на підтвердження факту понесення позивачем витрат на правову допомогу у цій справі в заявленому розмірі 5 000,00 грн, а тому зазначені витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись статтями 137, 139, 243, 245, 246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області від 26.06.2023 №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» судові витрати в загальному розмірі 2 684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЮКС ТРЕЙД РЕСУРС» (43010, Волинська область, місто Луцьк, проспект Волі, 42, офіс 404, ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ).

Суддя А.Я. Ксензюк