Справа № 299/2738/21
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2024-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про передачу справи для вирішення питання про відвід судді

02 квітня 2024 рокум. Ужгород№ 299/2738/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Калинич Я.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Калинич Я.М. від 01.04.2024 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до військової частини НОМЕР_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання наказів неправомірними та їх скасування, -

В С Т А Н О В И В:

07 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Виноградівського районного суду Закарпатської області з позовною заявою до військової частини НОМЕР_2 , в якій просив:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ військової частини НОМЕР_2 від 04.01.2021 року №3.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ військової частини НОМЕР_2 від 06.01.2021 року №10.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ військової частини НОМЕР_2 від 20.01.2021 року №22.

4. Визнати протиправним та скасувати наказ військової частини НОМЕР_2 від 29.03.2021 року №113.

5. Зняти з ОСОБА_1 статус такого, який самовільно залишив військову частину.

6. Зобов`язати військові частину НОМЕР_2 розглянути питання про нарахування та виплату ОСОБА_1 премій, не виплачених у повному обсязі за січень та березень 2021 року.

7. Виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за період перебування на лікарняному в період з 23.03.2021 по 07.05.2021.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 08 червня 2021 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_2 про визнання наказів неправомірними та їх скасування передано на розгляд Закарпатського окружного адміністративного суду.

12 липня 2021 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №299/2738/21 з Виноградівського районного суду Закарпатської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2021 року така розподілена судді Калинич Я.М.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви.

02 серпня 2021 року до суду від представника позивача, на виконання ухвали суду від 16.07.2021 року, надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Подано адміністративний позов у новій редакції, в якому представник позивача просив:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 04 січня 2021 року №3 про накладення стягнення у вигляді догани за порушення вимог статей 11, 12, 16 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 06 січня 2021 року №10 про накладення стягнення у вигляді догани за порушення вимог статей 11, 16, 112 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 20 січня 2021 року №122 про накладення стягнення у вигляді суворої догани за порушення вимог статей 112 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України.

4. Визнати протиправним та скасувати наказ НШ - ПзК командира військової частини НОМЕР_2 від 29 березня 2021 року №113 про накладення стягнення у вигляді догани за порушення вимог статей 11, 14, 16, 37 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України.

5. Зняти з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 статус такого, який самовільно залишив військову частину НОМЕР_2 .

6. Зобов`язати військову частину НОМЕР_2 розглянути питання про нарахування та виплату ОСОБА_1 премій, не виплачених в повному обсязі за січень та березень 2021 року.

7. Виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за період перебування на лікарняному в період з 23.03.2021 року по 30.03.2021 років, з 30.03.2021 року по 23.04.2021 року з 26.04.2021 року по 07.05.2021 року та з 13.05.2021 року по17.05.2021 року.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року було поновлено позивачу строк звернення до суду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Згодом представником позивача подано клопотання від 10.11.2021 року про зменшення позовних вимог, та з урахуванням уточнення (зменшення) позовних вимог, просив суд визначити по суті справи наступні позовні вимоги:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 04 січня 2021 року №3 про накладення стягнення у вигляді догани за порушення вимог статей 11, 12, 16 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України;

2. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 06 січня 2021 року №10 про накладення стягнення у вигляді догани за порушення вимог статей 11, 16, 112 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України;

3. Визнати протиправним та скасувати наказ ТВО НШ командира військової частини НОМЕР_2 від 20 січня 2021 року №122 про накладення стягнення у вигляді суворої догани за порушення вимог статей 112 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України (Т.1, а с. 199-200).

10 вересня 2021 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.22404/21).

13 вересня 2021 року до суду від позивача надійшли відповіді на відзив (вх.№22456/21 та вх.№22458/21).

Ухвалою суду від 11 січня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

15 березня 2022 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було зупинено провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_2 про визнання наказів неправомірними та їх скасування - до припинення в Україні воєнного стану.

13 листопада 2023 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду клопотання відповідача про поновлення провадження в адміністративній справі задоволено та поновлено провадження у справі №299/2738/21.

01 березня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему "Електронний суд" подав до суду заяву про відвід головуючої судді Калинич Я.М. з мотивів тривалого розгляду справи та непогодженням із викликом свідків у справі.

05 березня 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду (судді Скраль Т.В.) у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 01.03.2024 року було відмовлено.

01 квітня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подав до суду заяву про відвід судді ОСОБА_2 . Заяву мотивує тим, що суд не звернув уваги на заяву позивача від 06.02.2024 стосовно часу коли доводились догани, який виявися саме в той час коли вся військова частина перебуває на загальному шикуванні, що викликає сумніви, а також заяву позивача від 31.12.2021 стосовно закриття кримінального провадження відносно військової частини, яке не було закритим. Крім того зазначив, що 13.03.2024 під час надання пояснень судового засідання свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 представник відповідача ОСОБА_5 підказував таким, що говорити. На думку позивача свідок ОСОБА_3 керується виключно "чутками". Окрім цього зазначив, що у медичній характеристиці від 20.03.2021 зазначено, що ОСОБА_1 за час проходження військової служби за медичною допомогою не звертався, але 11.01.2021 військовою частиною НОМЕР_2 було видано направлення номер 6 з підписом командира військової частини Побережнюком та начальником медичної служби Петровської, окрім цього відповідно до наказів командира про лікування саме в січні 2021 року позивач лікувався у військовому шпиталі - відповідно чергова завідома неправдива інформація, яка була надана в суд. Також відповідно до останнього перенесення розгляду справи, було надано час для відповіді щодо підтвердження звернення позивача за невідкладною медичною допомогою.

Розглянувши заяву про відвід головуючої судді та матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 36 КАС України, передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 цього Кодексу.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність.

При цьому Європейський суд з прав людини в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Відповідно до вимог частини третьої статті 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Позивач звернувся до суду із заявою про відвід судді на стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

У поданій заяві про відвід судді від 01.04.2024 року ОСОБА_1 , зазначив, що з огляду на те, що суд не звернув уваги на заяви позивача від 06.02.2024 стосовно часу коли доводились догани (який виявися саме в той час коли всі військовослужбовці військової частини перебувають на загальному шикуванні) та заяви позивача від 31.12.2021 стосовно закриття кримінального провадження стосовно військової частини (яке не було закритим), а також у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 керується виключно "чутками", а свідку Є. Бєлявським представник відповідача підказував, що говорити - суддя Калинич Я.М. підлягає відводу.

Однак, суд зазначає, що відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд зауважує, що оцінку доказам буде надано судом у нарадчій кімнаті перед прийняттям рішення по суті розгляду адміністративної справи.

Крім того, суд зазначає статтею 212 КАС України визначено порядок допиту свідків, а саме:

1. Кожний свідок допитується окремо.

2. Свідки, які ще не дали показань, не можуть перебувати у залі судового засідання під час судового розгляду. Судовий розпорядник вживає заходів, щоб свідки, яких допитали, не спілкувалися з тими, яких суд не допитав.

3. Перед допитом свідка головуючий у судовому засіданні встановлює його особу, вік, рід занять, місце проживання, відношення до справи і стосунки зі сторонами та іншими учасниками справи, роз`яснює його права та обов`язки, встановлені статтею 65 цього Кодексу, з`ясовує, чи не відмовляється він з підстав, встановлених законом, від давання показань, і під розписку попереджає його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання і відмову від давання показань.

4. Якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий у судовому засіданні приводить його до такої присяги:

"Я, (прізвище, ім`я, по батькові), присягаю говорити правду, нічого не приховуючи і не спотворюючи".

5. Присяга проголошується свідком усно, після чого він підписує текст присяги. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи.

6. Допит свідка починається з пропозиції головуючого в судовому засіданні розповісти все, що йому відомо у цій справі, після чого першою йому ставить питання особа, за клопотанням якої викликано свідка, а потім інші учасники справи.

7. Головуючий у судовому засіданні та інші судді можуть ставити свідкові питання у будь-який час його допиту.

8. Головуючий у судовому засіданні та інші судді мають право з`ясовувати суть відповіді свідка на питання учасників справи, а також ставити питання свідку після закінчення його допиту учасниками справи.

9. Головуючий має право за заявою учасників справи знімати питання, поставлені свідку, якщо вони за змістом ображають честь чи гідність особи, є навідними або не стосуються предмета спору.

10. Допитаний свідок залишається у залі судового засідання до закінчення розгляду справи. Суд може дозволити такому свідку залишити залу судового засідання до закінчення розгляду справи за згодою сторін.

11. Свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному судовому засіданні за його клопотанням, за клопотанням учасників справи або з ініціативи суду. Під час дослідження інших доказів свідкам можуть ставити питання сторони, інші учасники справи, а також суд.

12. Суд може призначити одночасний допит двох чи більше свідків для з`ясування причин розбіжності в їхніх показаннях.

13. Свідок, який не може прибути у судове засідання внаслідок хвороби, старості, інвалідності або з інших поважних причин, допитується судом за місцем його проживання (перебування).

Відтак, суд зазначає, що допит свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_6 у судовому засіданні, яке мало місце 13.03.2024 року, було проведено із дотриманням норм визначнених КАС України.

З приводу посилань ОСОБА_1 щодо відкладення розгляду справи на клопотання представника відповідача та надання такому часу для отримання повної відповіді на запит останнього від 14.03.2024 року №433-09 про надання інформації суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини першої статті 77 КАСУ кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відтак, суд не може позбавити відповідача права на доказування правомірності своїх дій при винесенні оскаржуваних позивачем наказів.

Крім того, суд зазначає, що ОСОБА_1 у судове засідання не з`являється, хоча 18.12.2023 року таким було подано клопотання про розгляд справи за його відсутності, посилаючись на те, що він проходить військово-лікарську комісію. Разом з тим, як вбачається із заяви про відвід судді від 01.04.2024 року, позивач маючи можливість доступу до підсистеми "Електронний суд" та перегляду судових засідань, клопотань про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференцзв`язку неподавав.

Щодо посилань позивача на тривалий розгляд справи суд зазначає, що такі обґрунтування причин відводу судді Калинич Я.М. вже були предметом розгляду заяви про відвід від 01.03.2024 року суддею Скраль Т.В., у задоволенні яких було відмовлено ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.03.2024 року.

Проаналізувавши доводи, якими позивач обґрунтовує подану заяву про відвід головуючого судді, суд дійшов висновку, що будь-яких аргументованих обставин, які б вказували на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді у розгляді цієї справи, або ж свідчили про можливість упередженого ставлення головуючим суддею до розгляду даної справи позивач не навів.

Разом з цим, судом не встановлено обставин, які б підтверджували наявність підстав для відводу, передбачених статтями, 37 КАС України, свідчили про упередженість судді Калинич Я.М., чи будь яким іншим чином перешкоджали цьому судді брати участь у розгляді даної справи.

Відповідно до частини 4 статті 40 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу головуючій судді Калинич Я.М., що є підставою для передачі заяви для вирішення питання про відвід, іншому судді, який не входить до складу суду, в силу вимог частини четвертої статті 40 КАС України.

Керуючись статтями 36, 40, 256, 294 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Визнати необґрунтованою заяву ОСОБА_1 від 01.04.2024 року про відвід головуючої судді Калинич Я.М. у адміністративній справі №299/2738/21.

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Калинич Я.М. від 01.04.2024 року у справі №299/2738/21 передати для вирішення питання про відвід судді в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку ст.256 КАС України.

Суддя Я. М. Калинич