Справа № 705/5807/23
Суддя: Єщенко О. І.
Дата ухвалення: 2024-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/5807/23
2-а/705/24/24 РІШЕННЯ
03 квітня 2024 року м.Умань Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про накладення адміністративного стягнення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про накладення адміністративного стягнення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023 та просив: визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника ГУ ДПС у Черкаській області Т.Харьковської за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023, якою ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 85,00 грн відповідно до вимог ст. 164-1 КУпАП за порушення п. 177.2 та п. 177.4 ст. 177 ПКУ; стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1073,60 грн.
В обґрунтування позову зазначив, що з 05.03.2020 по 17.03.2020 та з 01.08.2023 по 08.08.2023 головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Березовською Л.П. та головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Чорною О.О. проведена документальна планова невиїзна перевірка діяльності фізичної особи - платника податків ОСОБА_1 з питань дотримання податкового валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 31.12.2019 та дотримання вимог законодавства з питань нарахування та сплати єдиного соціального внеску за період з 01.01.2017 по 31.12.2019.
09.10.2023 поштовим зв`язком ним було отримано податкові повідомлення-рішення: № 9138/23-00-24-04-01 від 29.09.2023; № 9139/23-00-24-05-01 від 29.09.2023; № 9145/23-00-24-04-01 від 29.09.2023; № 9147/23-00-24-04-01 від 29.09.2023.
12.10.2023 головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Березовською Л.П. було складено протокол № 764/23-00-24-04-01 про адміністративне правопорушення.
Відповідно до протоколу головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Березовською Л.П. за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 за період діяльності з 01.01.2017 по 31.12.2019, з урахуванням пункту 102.1 ст. 102 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ щодо дотримання податкового валютного та іншого законодавства та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування встановлено, що ОСОБА_1 фізична особа підприємець вчинив правопорушення, а саме: неналежне ведення обліку доходів і витрат, що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб від здійснення підприємницької діяльності на загальну суму 5371767 грн, в т.ч.: 2017 в сумі 1480145 грн; 2018 в сумі 1930313 грн, 2019 в сумі 1961309 грн, військового збору в сумі 447647 грн, в т.ч.: 2017 в сумі 123346 грн, 2018 в сумі 160859 грн, 2019 в сумі 163442 грн, чим порушено п. 177.1, п. 177.2, п. 177.4.1, п. 177.4 ст. 177.177.1, п. 177.2, п. 177.4.1, п. 177.4 ст. 177 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями.
Зазначає, що документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 за період діяльності з 01.01.2017 по 31.12.2019, з урахуванням пункту 102.1 ст. 102 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ щодо дотримання податкового валютного та іншого законодавства та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - не проводилось.
13.10.2023 постановою заступника начальника ГУ ДПС у Черкаській області Т.Харьковської за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023 ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 85,00 грн відповідно до вимог ст. 164-1 КУпАП за порушення п. 177.2 та п. 177.4 ст. 177 ПКУ.
Постанову було отримано ним 23.10.2023 в приміщенні Головного управління ДПС у Черкаській області Уманська ДПІ, яке розташовано за адресою: м. Умань, площа Соборності, 1.
Вважає постанову про накладення штрафу уповноваженою посадовою особою ГУ ДПС у Черкаській області № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023 протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до КУпАП підвідомчі суду.
Ухвалою суду від 01.11.2023 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.
Учасники справи не надавали до суду клопотань про розгляд позову в загальному порядку.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
05.12.2023 від представника відповідача Головного управління ДПС у Черкаській області Ю. Зінченко надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі, оскільки вважає, що вимоги позивача є необґрунтовані та безпідставні, посилаючись на те, що Управлінням оподаткування фізичних ociб згідно пп. 20.1.4, п. 20.1 ст. 20 розділу І, ст.75, 77, 79, 82 розділу ІІ, пп. 69.35 п. 69 підрозділу 10 ХХ ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI із змінами та доповненнями, ст. 13 Закону України від 08.07.2010 № 2464-VI «Про з6ip та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» із змінами та доповненнями, наказу ГУ ДПС від 30.01.2020 № 190 проведено документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , з питань дотримання податкового валютного та іншого законодавства період з 01.01.2017 по 31.12.2019 з урахуванням пункту 102.1 ст. 102 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VI та дотримання вимог законодавства з питань нарахування та сплати єдиного соціального внеску за період з 01.01.2017 по 31.12.2019.
Перевірка проводилась з 05.03.2020 по 17.03.2020. 18.03.2020 перевірку припинено у зв`язку з введенням мораторія на проведення документальних та фактичних перевірок. Строк проведення перевірки продовжувався на 5 робочих днів з 02.08.2023 по 08.08.2023 відповідно до наказу Головного управління ДПС у Черкаській області від 01.08.2023 № 1454-п.
19.12.2023 до суду від позивача ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якій він просить визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника ГУ ДПС у Черкаській області Т.Харьковської за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023, якою ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 85,00 грн відповідно до вимог ст. 164-1 КУпАП за порушення п. 177.2 та п. 177.4 ст. 177 ПКУ та стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1073,60 грн.
Суд, дослідивши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи, доходить такого висновку.
Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Положеннями абзацу 1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України закріплено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Відповідно до пункту 78.4 статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Положеннями статті 79 Податкового кодексу України регламентовано особливості проведення документальної невиїзної перевірки, а саме документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом (пункту 79.1 статті 79 Податкового кодексу України).
При цьому, згідно з пунктом 79.2 статті 79 Податкового кодексу України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.
Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.
Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
Згідно з пунктом 86.7 статті 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п`яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податку (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень, про що такий платник податку зазначає у запереченнях.
Присутність платників податків під час проведення документальних невиїзних перевірок не обов`язкова, проте брати участь у проведенні такої перевірки є правом платника податків, а відтак з наказом про перевірку та письмовим повідомленням про дату початку та місце проведення такої перевірки платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до початку її проведення.
Надаючи правову оцінку зазначеним доводам, суд зазначає, що вимога, яку Податковий кодекс України ставить до контролюючого органу щодо необхідності пересвідчитись, чи вручено платнику податків у визначений законодавством спосіб копію наказу про проведення невиїзної документальної перевірки, кореспондує з чітко зазначеними в статті 17 ПК України правами платника податків, а саме:
- право бути присутнім під час проведення перевірок;
- право подавати письмові звернення щодо проведення замість документальної невиїзної перевірки - документальну виїзну.
Подібні правові висновки вже було сформовано Верховним Судом при ухваленні постанови від 06.06.2019 у справі № 520/8681/18.
Згідно з підпунктом 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право, зокрема: представляти свої інтереси в контролюючих органах самостійно, через податкового агента або уповноваженого представника; бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.
Слід зазначити, що незважаючи на визначену пунктом 79.3 статті 79 ПК України необов`язковість присутності платника податків під час проведення документальних невиїзних перевірок, позивач мав право бути присутнім під час проведення перевірки та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, що узгоджується із наведеними положеннями підпункту17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України.
Перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій податковим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України. Лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема, документальних позапланових невиїзних, може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З наказом про перевірку, відомостями про дату її початку та місце проведення такої перевірки платник податків має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку.
Невиконання вимог щодо належного повідомлення платника податків про перевірку до початку її проведення призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої, а саме, підстав для прийняття за її результатами актів індивідуальної дії (податкового повідомлення-рішення, вимоги, рішення про опис майна в податкову заставу, тощо).
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.09.2020 у справі № 520/8836/18.
Судом встановлено, що з 05.03.2020 по 17.03.2020 та з 01.08.2023 по 08.08.2023 головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Березовською Л.П. та головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Чорною О.О. проведена документальна планова невиїзна перевірка діяльності фізичної особи - платника податків ОСОБА_1 з питань дотримання податкового валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 31.12.2019 та дотримання вимог законодавства з питань нарахування та сплати єдиного соціального внеску за період з 01.01.2017 по 31.12.2019.
12.10.2023 головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Черкаській області Березовською Л.П. було складено протокол № 764/23-00-24-04-01 про адміністративне правопорушення.
Відповідно до протоколу 764/23-00-24-04-01 від 12.10.2023 за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 за період діяльності з 01.01.2017 по 31.12.2019, з урахуванням пункту 102.1 ст. 102 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ щодо дотримання податкового валютного та іншого законодавства та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування встановлено, що ОСОБА_1 фізична особа підприємець вчинив правопорушення, а саме: неналежне ведення обліку доходів і витрат, що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб від здійснення підприємницької діяльності на загальну суму 5371767 грн, в т.ч.: 2017 в сумі 1480145 грн; 2018 в сумі 1930313 грн, 2019 в сумі 1961309 грн, військового збору в сумі 447647 грн, в т.ч.: 2017 в сумі 123346 грн, 2018 в сумі 160859 грн, 2019 в сумі 163442 грн, чим порушено п. 177.1, п. 177.2, п. 177.4.1, п. 177.4 ст. 177.177.1, п. 177.2, п. 177.4.1, п. 177.4 ст. 177 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями.
13.10.2023 постановою заступника начальника ГУ ДПС у Черкаській області Т.Харьковської за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 85,00 грн відповідно до вимог ст. 164-1 КУпАП за порушення п. 177.2 та п. 177.4 ст. 177 ПКУ.
Відповідно до норм ч. 1 ст. 164-1 КУпАП адміністративним правопорушенням є неподання або несвоєчасне подання громадянами декларацій про доходи чи включення до декларацій перекручених даних, неведення обліку або неналежне ведення обліку доходів і витрат, для яких законами України встановлено обов`язкову форму обліку.
Відповідно до ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Частиною 4 розділу ІІІ Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року № 566, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності зазначеної особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
За таких обставин, позивач мав бути забезпечений правом завчасно знати про час, дату та місце розгляду справи стосовно себе, оскільки таке право є гарантією реалізації інших прав, зокрема, на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Таким чином, з огляду на викладене, слід наголосити, що чинне законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи саме на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.
Відповідно до протоколу № 764/23-00-24-04-01 про адміністративне правопорушення від 12.10.2023 ОСОБА_1 було повідомлено про дату розгляду адміністративної справи - 17 жовтня 2023 року об 11.00 годині у приміщенні ГУ ДПС у Черкаській області, за адресою: м.Черкаси, вул. Хрещатик, 235.
Згідно з постановою № 779/23-00-24-04-01 про накладення адміністративного стягнення від 13.10.2023 розгляд заступником начальника ГУ ДПС у Черкаській області Харьковською Т. протоколу від 12.10.2023 № 764 та доданих до нього матеріалів, тобто розгляд справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 161- 1 КУпАП, відбувся 13 жовтня 2023 року, місцем винесення постанови вказано - Головне управління ДПС у Черкаській області Уманська ДПІ.
Із наданих матеріалів суд висновує, що ОСОБА_1 не було повідомлено про розгляд протоколу № 764/23-00-24-04-01 про адміністративне правопорушення від 12.10.2023 та доданих до нього матеріалів уповноваженою особою ГУ ДПС у Черкаській області 13.10.2023.
Відповідачем не було надано доказів, які б підтверджували, що позивач дійсно був завчасно та належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду порушеної відносно нього справи про адміністративне правопорушення.
Відтак, наведене свідчить, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся за відсутності позивача, якого при цьому не було своєчасно повідомлено про розгляд справи, що в силу приписів частини 1 статті 268 КУпАП, виключало можливість розгляду справи.
Таким чином, суд погоджується з доводами позивача щодо несвоєчасного сповіщення його про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього.
Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На переконання суду, відповідачем не доведено правомірність прийняття оскаржуваної постанови, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Відтак на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Черкаській області належить стягнути судовий збір.
Визначаючи суму судового збору, суд враховує таке.
Відповідно до правової позиції у постанові у справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто вимогу немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір.
Водночас, частиною п`ятою статті 4 Закону № 3674 передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання позову становить 536 грн 80 коп.
При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).
Враховуючи наведене, стягненню підлягає судовий збір у сумі 536 гривень 80 копійок. Клопотань про повернення суми судового збору, зайво сплаченої при зверненні до суду, позивач не подавав.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 6, 9, 72, 77, 78, 139, 243-246, 257, 262, 263, 286 КАС України, суд
Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника ГУ ДПС у Черкаській області Т.Харьковської за № 779/23-00-24-04-01 від 13.10.2023, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 85,00 грн відповідно до вимог ст. 164-1 КУпАП за порушення п. 177.2 та п. 177.4 ст. 177 ПКУ.
Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-1 КУпАП закрити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.І.Єщенко