Справа № 640/15508/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2024 року № 640/15508/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі також КМР, відповідач-1), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також Департамент, відповідач-2), в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування (далі також Комісія), оформленого протоколом № 3/106 від 02 червня 2020 року в частині пункту 20.13.4. щодо повернення проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » разом з матеріалами кадастрової справи А-24281 (468279948) до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на доопрацювання;

- зобов`язати Київську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України розглянути на найближчому пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради від 06 березня 2018 року ПР-15655 (до справи А-24281) «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати Київську міську раду та Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради ПР-15655 зареєстрованого від 06 березня 2018 року до справи А-24281 «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч. 1 ст. 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту Київської міської ради».

На виконання вимог Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» дану справу передано до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2023 року дану адміністративну справу прийнято до провадження, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю невиконання відповідачами рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 грудня 2019 року по справі № 640/2023/19, яким зобов`язано Київську міську раду прийняти рішення, відповідно до чинного законодавства, про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:125:0154, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у Голосіївському районі ОСОБА_1 .

Відповідачем-2 надано суду відзив, в якому він зазначає, що у межах наданих йому законом повноважень ним вчинено вичерпні дії, спрямовані на передання у власність позивача вказаної земельної ділянки.

За час розгляду справи відповідачем-1 не надано суду відзиву або іншого документу, з якого було б можливим встановити його ставлення до заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, реалізовуючи своє першочергове право на відведення земельної ділянки для індивідуального житлового будівництва, 28 лютого 2017 року позивач звернулась до Київської міської ради із клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва, обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (вхідний № 08/Т-2264).

Станом на 04 квітня 2017 року Київська міська рада рішення про надання дозволу або про відмову у наданні дозволу не прийняла, у зв`язку із чим Позивач подав до Київської міської ради лист про використання права мовчазної згоди (08/Т-3675).

У зв`язку із цим, на підставі мовчазної згоди Київської міської ради, позивач звернулась до Комунального підприємства «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» із проханням скласти проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки на АДРЕСА_1 (кадастровий номер :90:125:0154).

КП «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» склало відповідний проект землеустрою.

На підставі вказаного проекту землеустрою було виготовлено проект рішення Київської міської ради ПР-15655, зареєстрованого від 06 березня 2018 року до справи А-24281.

Листом від 05 березня 2018 року № Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направив проект рішення «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » для подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради.

Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування листом від 21 лютого 2019 року № 08/281-242 направила позивачу витяг з протоколу № 2/91 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 22 січня 2019 року (№ 08/281-20к) стосовно повторного розгляду проекту рішення (ПР- 15655) «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » (кадастрова справа А-24281).

Так, з витягу вбачається, що проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » відхилено, враховуючи рекомендації Ради ветеранів антитерористичної операції при виконавчому органі Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), викладені у листі від 29 листопада 2018 року №11/3 (вх. №08/22419 від 29 листопада 2018 року).

На підставі викладеного позивач звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити дії (справа № 640/2023/19).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 грудня 2019 року адміністративний позов позивача задоволено частково, визнано протиправним та скасовано рішення постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформленого протоколом № 2/91 від 22 січня 2019 року (№ 08/281-20к) в частині пункту 1.4.2 щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ; та зобов`язано Київську міську раду прийняти рішення, відповідно до чинного законодавства, про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:125:0154, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у Голосіївському районі ОСОБА_1 .

Так, Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування (Комісія) отримавши рішення Окружного адміністративного суду міста Києва, 02 червня 2020 року повторно розглянула проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », та за результатами розгляду прийняла рішення про направлення до Департаменту на доопрацювання даного проекту рішення.

З огляду на зміст протоколу Комісії № 3/106 від 02 червня 2020 року, під час голосування жодного рішення з питання затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:125:0154, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ухвалено не було.

У зв`язку з зазначеним позивач звернулась до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Щодо вимоги позивача про визнання протиправним та скасування рішення Комісії, оформленого протоколом № 3/106 від 02 червня 2020 року, в частині пункту 20.13.4. щодо повернення проекту рішення Київської міської ради разом з матеріалами кадастрової справи А-24281 (468279948) до Департаменту на доопрацювання, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 116 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами регламентований статтею 118 ЗК України і включає наступні основні етапи:

- подання громадянином клопотання разом із технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), що замовляється громадянином без надання дозволу на її розроблення до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, що передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу;

- прийняття відповідним органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування у місячний строк з дня отримання технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) рішення про її затвердження та передачу земельної ділянки у власність або вмотивоване рішення про відмову;

- відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно- правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно- територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку;

- у двотижневий строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки відповідний орган виконавчої влади чи органом місцевого самоврядування приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відповідно до змісту зазначених вище норм закону право власності або право користування земельною ділянкою із земель державної або комунальної власності виникає лише за наявності рішення зазначених органів і тільки в межах, вказаних в цих рішеннях.

Разом з тим, згідно пункту 12 розділу X «Перехідні положення» ЗК України до розмежування земель державної та комунальної власності повноваження щодо розпорядження землями (крім земель, переданих у приватну власність, та земель, зазначених в абзаці третьому цього пункту) в межах населених пунктів здійснювались відповідними сільськими, селищними, міськими радами, а за межами населених пунктів - відповідні органи виконавчої влади.

При цьому, відповідно до положень Закону України «Про розмежування земель державної та комунальної власності» розмежування земель державної та комунальної власності полягало не лише у здійсненні організаційно- правових заходів щодо розподілу земель державної власності на землі територіальних громад і землі держави, а також щодо визначення і встановлення в натурі (на місцевості) меж земельних ділянок державної та комунальної власності. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» було скасовано Закон України «Про розмежування земель державної та комунальної власності», внаслідок чого лише з 1 січня 2013 року вважаються розмежованими землі відповідно до положень статей 83 і 84 ЗК України. Тобто до 1 січня 2013 року повноваження щодо розпорядження усіма землями у місті Києві належало Київській міські раді.

Після завершення процедури розмежування земель державної та комунальної власності повноваження щодо розпорядження землями комунальної власності на території міста Києва є виключною компетенцією Київської міської ради. А право розпорядження та користування земельними ділянками державної власності у відповідності до статті 15, 21 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», що прямо кореспондується з пунктом «а» статті 17 ЗК України, належить виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Тобто, повноваження щодо розпорядженням землями комунальної власності на території міста Києва є виключною компетенцією Київської міської ради.

Частиною 3 статті 116 ЗК України встановлено, що безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі:

а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян;

б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;

в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

При цьому, частинами 6 та 9 статті 30 Регламенту Київської міської ради, затвердженого Київською міською радою від 07 липня 2016 року № 579/579, передбачено, що профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок.?

У разі створення за згодою суб`єкта подання робочої групи для доопрацювання проекту рішення робоча група повинна не пізніше п`ятнадцяти днів з моменту її створення подати письмові пропозиції у формі протоколу на розгляд профільної постійної комісії. Профільна постійна комісія на своєму засіданні протягом п`ятнадцяти днів з дня подання відповідного протоколу засідання робочої групи або протягом п`ятнадцяти днів з дня закінчення строку для його подання приймає висновок щодо проекту рішення в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті 30 Регламенту.

Таким чином, загальний термін розгляду проекту рішення Комісією становить 35 днів і обчислюється з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради.

У даному ж випадку, що стосується розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу громадянці позивачу у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 термін у 35 днів сплинув, так само як і термін затвердження проекту землеустрою відповідно до ЗК України, який, як вже зазналось вище, становить два тижні.

З огляду на зазначену вище бездіяльність Комісії, яка полягає у недотриманні строків розгляду проекту рішення, вбачається, що позивач не має можливості реалізувати своє право на дану земельну ділянку згідно із розробленим проектом землеустрою.

Більше того, фактично таке рішення Комісії суперечить вимогам рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 грудня 2019 року у справі № 640/2023/19, яким прямо зобов`язано Київську міську раду прийняти рішення, відповідно до чинного законодавства, про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:125:0154, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у Голосіївському районі, ОСОБА_1 .

В той же час, таким чином Комісією порушується принцип обов`язковості судового рішення, визначений статтею 129-1 Конституції України (судове рішення є обов`язковим до виконання).

Беручи до уваги наведене, суд вбачає обґрунтованою вимогу позивача про визнання протиправним та скасування рішення Комісії, оформленого протоколом № 3/106 від 02 червня 2020 року, в частині пункту 20.13.4. щодо повернення проекту рішення Київської міської ради разом з матеріалами кадастрової справи А-24281 (468279948) до Департаменту на доопрацювання.

Водночас, щодо вимоги про зобов`язання Київської міської ради, відповідно до вимог чинного законодавства України, розглянути на найближчому пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради від 06 березня 2018 року ПР-15655 (до справи А-24281) «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », суд зазначає, що за своєю суттю ця вимога аналогічна тій, що заявлялась позивачем від час розгляду справи № 640/2023/19, та яка фактично вже була вирішена шляхом постановлення судового рішення від 06 грудня 2019 року про зобов`язання Київської міської ради прийняти рішення, відповідно до чинного законодавства, про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:125:0154, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Передова, 31-а у Голосіївському районі, ОСОБА_1 .

У зв`язку з наведеним, суд доходить висновку, що у цій частині права позивача вже були захищені у судовому порядку у межах розгляду справи № 640/2023/19, а тому, відповідно, відсутні правові підстави для задоволення аналогічних позовних вимог позивача, які заявлені у цій справі.

Крім того, щодо відсутності підстав для задоволення вказаної вимоги позивача також підлягає застосуванню обґрунтування щодо регулювання спірних правовідносин положенням підпункту 5 пункту 27 Розділу X Перехідних положень ЗК України, яке буде наведено нижче.

Щодо решти позовних вимог, суд зазначає таке.

З метою врегулювання процедури реалізації прав на землю фізичними та юридичними особами із земель комунальної власності територіальної громади міста Києва рішенням Київської міської ради від 20 квітня 2017 року № 241/2463 затверджено Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві (далі - Порядок), що визначає особливості землекористування у місті Києві як столиці України у відповідності до Конституції України, ЗК України, законів України «Про Державний земельний кадастр», «Про оренду землі», «Про землеустрій» «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про столицю України - місто-герой Київ» та інших нормативно-правових актів, що регулюють земельні правовідносини.

Відповідно до частини 2 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Водночас, рішення ради щодо безоплатної передачі земельної ділянки комунальної власності у приватну власність (крім земельних ділянок, що перебувають у користуванні громадян, та випадків передачі земельної ділянки власнику розташованого на ній жилого будинку, іншої будівлі, споруди) приймається не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

Тобто, передача земельних ділянко у власність здійснюється на підставі рішень Київської міської ради, що готується Департаментом на підставі документів та інших даних, поданих заявником разом із клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зокрема і орієнтовний розмір земельної ділянки.

При цьому, системний аналіз положень Регламенту КМР свідчить про наявність наступних етапів (процедур) прийняття рішення КМР:

- суб`єкт подання передає проекти рішень КМР подаються та реєструються в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності КМР;

- управління організаційного та документального забезпечення діяльності КМР передає оригінал проекту рішення Київському міському голові або наявності відповідного доручення Київського міського голови заступнику міського голови - секретарю КМР, після чого Київський міський голова або за його дорученням заступник Київського міського голови - секретар КМРО надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям, виходячи з їх функціональної спрямованості;

- опрацювання проекту рішення постійною комісією КМР (висновок постійної комісії по підтримку чи відхилення проекту рішення, а також висновок про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями викладається у протоколі засідання комісії).

Отже, Департамент як суб`єкт, що направляє до КМР проект рішення про передачу земельної ділянки у власність чи користування, бере участь на першому (підготовчому) етапі процедури прийняття відповідного рішення КМР, а також може в подальшому знову залучатись до цієї процедури у разі повернення відповідного проекту рішення КМР, необхідності його доопрацювання та повторного подання до КМР для подальшого розгляду у встановленому законодавством порядку.

Водночас, частиною 1 статті 30 Регламенту КМР встановлено, що постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального, забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким: підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його; підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»; відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Згідно з частиною 11 статті 30 Регламенту КМР у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини одинадцятої статті 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку частини п`ятої статті 30 Регламенту».

У даному контексті суд звертає увагу на те, що Департамент не є суб`єктом подання, який за власним підписом ставить відмітки, які передбачені у статті 30 Регламенту, оскільки частиною першою статті 26 Регламенту КМР визначено, що суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.

До вказаного правового висновок дійшов, зокрема, Верховний Суд у постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 640/7221/19, задовольнивши касаційну скаргу Департаменту на підставі того, що Департамент не наділений правом проставляти підписи на оригіналах проектів рішень Київської міської ради, а також відмітки відповідно до статті 30 Регламенту КМР.

Відповідно до частини 2 статті 26 Регламенту проекти рішень, суб`єктом подання яких є виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), підписуються посадовими особами, визначеними Регламентом виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

Окрім того, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 жовтня 2013 року № 1810 затверджено Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Регламент КМДА), в якому пунктом 3.2 визначено, що суб`єктами подання проектів розпоряджень є перший заступник голови, заступники голови, керівник апарату, керівники структурних підрозділів виконавчого органу, керівники структурних підрозділів апарату виконавчого органу, голови районних в місті Києві державних адміністрацій, керівники територіальних органів центральних органів виконавчої влади.

Враховуючи зазначене, оскільки в розумінні підпункту 1 пункту 3.4 Регламенту КМДА подання візується керівником розробника, а у разі, якщо суб`єктом подання виступає перший заступник голови, заступник голови, керівник апарату - відповідною посадовою особою.

Крім того, пунктом 2.3 Регламенту КМДА визначено, що проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами візують як суб`єкти подання заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування, керівник структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівник юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджують відповідні постійні комісії Київської міської ради.

З урахуванням наведеного суд вбачає, що Департамент не наділений правом проставляти підписи на оригіналах проектів рішень Київської міської ради, а також відмітки відповідно до статті 30 Регламенту КМР, оскільки суб`єктом подання зазначених норм є заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування.

Таким чином, позивачем безпідставно звернено відповідні вимоги до відповідача-2.

Що ж до обґрунтованості вимог позивача до КМР в частині її зобов`язання поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради ПР-15655 зареєстрованого від 06 березня 2018 року до справи А-24281 «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч. 1 ст. 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту Київської міської ради», суд зазначає, додатково до вказаного вище, таке.

Положення підпункту 5 пункту 27 Розділу X Перехідних положень ЗК України встановлює, що під час дії воєнного стану безоплатна передача земель державної, комунальної власності у приватну власність, надання дозволів на розроблення документації із землеустрою з метою такої безоплатної передачі, розроблення такої документації забороняється. Положення цього підпункту не поширюються на безоплатну передачу земельних ділянок у приватну власність власникам розташованих на таких земельних ділянках об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), а також на безоплатну передачу у приватну власність громадянам України земельних ділянок, переданих у користування до набрання чинності цим Кодексом.

Разом з тим, оскільки станом на час прийняття даного рішення в Україні введений режим воєнного стану (на підставі Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався), а спірні правовідносини не входять до переліку з визначених самим підпункту 5 пункту 27 Розділу X Перехідних положень ЗК України винятків щодо застосування такого положення, вбачається, що наразі зобов`язання будь-кого з відповідачів вчинити дії, спрямовані на передачу земель комунальної власності у приватну власність, фактично буде порушенням вимог наведеного припису ЗК України.

У зв`язку з наведеним суд на вбачає правових підстав для задоволення останньої позовної вимоги ОСОБА_1 .

Щодо питання встановлення судового контролю за виконанням даного судового рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до вимог частини 1 статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Водночас, оскільки у даному випадку відповідачі на підставі даного рішення суду не будуть зобов`язані до вчинення будь-яких дій, оскільки позов задовольняється лише в частині скасування оскаржуваного рішення Комісії, відсутні підстав для встановлення судового контролю за виконанням даного судового рішення.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень та дій на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (01044, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36; ), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 32-А; ) про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом № 3/106 від 02 червня 2020 року, в частині пункту 20.13.4. щодо повернення проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » разом з матеріалами кадастрової справи А-24281 (468279948) до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на доопрацювання.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.