Справа № 640/7508/22
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7508/22 Головуючий у І інстанції - Дудін С.О.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.,

суддів: Костюк Л.О., Оксененка О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування наказів, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:

- скасувати наказ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 6-д від 01.03.2022 «Про оголошення догани ОСОБА_1 »;

- скасувати наказ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 15-д від 12.03.2022 «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилався на те, що наказами від 01.03.2022 та від 12.03.2022 до нього застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді оголошення доган за відсутність на робочому місці протягом робочого часу 25.02.2022, 28.02.2022, у період з 01.03.2022 по 04.03.2022 та з 09.03.2022 по 12.03.2022.

Проте, Позивач зазначив, що у вказаний період був готовий здійснювати свої функціональні обов`язки за межами Києва, а їх виконання було погоджено з керівником Департаменту Пелих В.М .

Позивач також наголошує на порушенні, допущеному під час дисциплінарного провадження стосовно нього, а саме: відсутність повідомлень про відкриті відносно нього дисциплінарні провадження із зазначенням причин їх відкриття; неповідомлення про час та місце засідань дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарних стягнень; відсутність пропозиції надати пояснення у письмовому вигляді.

Крім того, Відповідачем не було враховано пом`якшуючих обставин під час розгляду дисциплінарної справи відносно Позивача, а швидкість притягнення його до дисциплінарної відповідальності свідчить про формальний підхід до розгляду дисциплінарних справ.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 6-д від 01.03.2022 «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скасувати наказ Департаменту № 15-д від 12.03.2022 «Про оголошення догани ОСОБА_1 ».

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В апеляційній скарзі Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 як Заступник директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зобов`язаний був знаходитись на робочому місці, оскільки весь керівний склад Департаменту працював у звичайному режимі на робочих місцях в адміністративній будівлі, де розташований Департамент, з особливостями, передбаченими законодавством, пов`язаним з воєнним часом.

Щодо процедури проведення дисциплінарного провадження, Відповідачем зазначено, що Позивача було заздалегідь повідомлено, що відносно нього буде відкрито дисциплінарне провадження та запропоновано надати пояснення. Враховуючи відсутність Позивача на робочому місці було складено відповідні акти. За наслідками розгляду дисциплінарних справ відносно Позивача у зв`язку з виявленими порушеннями, які полягали у відсутності на робочому місці у спірний період, до ОСОБА_1 спірними наказами правомірно, на переконання Департаменту, застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді доган, які у подальшому призвели до його звільнення із займаної посади.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Наказом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про призначення ОСОБА_1 » від 24.09.2018 № 438-к ОСОБА_1 призначено на посаду Заступника директора Департаменту Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з 25.09.2018 в порядку переведення з Департаменту інформаційно-комунікаційних технологій органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко Директору Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Валентині Пелих подано службову записку (т. 1, а.с. 230), в якій зазначено, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102, в Україні введено воєнний стан.

Згідно зі статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Відповідно до розпорядження Київської міської військової адміністрації від 24.02.2022 № 447/3 «Про забезпечення мобілізації на території міста Києва» введено цілодобовий режим роботи керівного складу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

З 24 лютого 2022 року для керівного складу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не запроваджувалась дистанційна робота (виконання службових повноважень за межами адміністративної будівлі).

25.02.2022 та 28.02.2022 всупереч положенням вказаного Розпорядження, а також Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку, затвердженими наказом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) від 13.09.2019 № 56 та наказом Департаменту від 22.06.2020 № 59 «Про встановлення режиму роботи в експериментальному режимі» Заступник директора Департаменту ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці упродовж робочого часу. Посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією заступника директора Департаменту - начальника управління землеустрою, затвердженою директором Департаменту від 18.10.2021 та Розподілом повноважень між директором, першим заступником директора, заступниками директора Департаменту, затвердженим наказом Департаменту від 17.11.2021 № 318-к, ОСОБА_1 25.02.2022 та 28.02.2022 не виконував.

Про поважність причини своєї відсутності на робочому в межах адміністративної будівлі та про місце його знаходження ОСОБА_1 не повідомив, як і не подав на погодження керівництву у письмовій формі, зокрема засобами телекомунікаційного зв`язку, перелік завдань та строки їх виконання для виконання його повноважень за посадою за межами адміністративної будівлі органу.

Працівник сектору управління персоналом головний спеціаліст сектору управління персоналом Коваленко Яна Василівна вживала заходів для з`ясування причин такої відсутності ОСОБА_1 , зокрема телефонували працівнику за номерами телефонів, що були надані особою як контакт для можливого зв`язку, однак ОСОБА_1 повідомив, що він не збирається виходити на роботу, про що було складено протокол про з`ясування причин відсутності на робочому місці.

Зазначено також, що протягом 25.02.2022 та 28.02.2022 ОСОБА_1 не повідомляв, про його залучення до виконання державних або громадських обов`язків, передбачених законами України «Про військовий обов`язок і військову службу» і «Про альтернативну (невійськову) службу», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Довідково доведено до відома, що ОСОБА_1 не відноситься до категорій працівників, які звільняються від військової служби та мобілізації і відсутність особи за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу, є порушенням Указу Президента України «Про загальнообов`язкову мобілізацію» № 69/2022 від 24.02.2022.

Факт відсутності на робочому місці ОСОБА_1 задокументовано Першим заступником директора Департаменту Дворніковим В.M. , Начальником відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності - головним бухгалтером Шовкань О.В. та Головним спеціалістом відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності Тішевською Т.В. шляхом складання Актів про відсутність на робочому місці та зафіксовано у табелі обліку робочого часу.

До вказаної службової записки було додано: Акти про відсутність на робочому місці; витяг з Табеля обліку робочого часу; Акт (протокол) про з`ясування причин відсутності на робочому місці.

Як вбачається з Актів про відсутність на робочому місці від 25 лютого 2022 року, 28 лютого 2022 року (т. 1, а.с. 231), у присутності Першого заступника директора Департаменту Дворнікова В.М., Начальника відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності - Головного бухгалтера Шовкань О.В. та Головного спеціаліста відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності Тішевської Т.В. складено вказані акти про те, що 25.02.2022, 28.02.2022 Заступник директора Департаменту ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці упродовж робочого часу, визначеного Правилами внутрішнього службового (трудового) розпорядку, затвердженими наказом Департаменту від 13.09.2019 № 56 та наказом Департаменту від 22.06.2020 № 59 «Про встановлення режиму роботи в експериментальному режимі» без повідомлення про причини відсутності та не виконував свої посадові обов`язки та недотримання вимоги щодо перебування за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу відповідно до Указу Президента України «Про загальнообов`язкову мобілізацію» № 69/2022.

Також, 25 лютого 2022 року Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко було складено Акт (протокол) про доведення інформації або документів до відома державного службовця (т. 1, а.с. 233), в якому зазначено, що відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 ОСОБА_1 - Заступнику директора Департаменту 25.02.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку за номером повідомлено про те, що у зв`язку з його відсутністю на службі більше трьох годин протягом робочого дня без повідомленням поважних причин це питання буде розглянуто на засіданні дисциплінарної комісії 01.03.2022 за адресою адміністративної будівлі його роботи м. Київ, вул. Хрещатик 32А. Також запропоновано надати пояснення з цього питання.

Крім того, 28 лютого 2022 року Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко було складено Акт (протокол) про доведення інформації або документів до відома державного службовця (т. 1, а.с. 233), в якому зазначено, що відповідно до статті 9-1 Закону України «Про державну службу» ОСОБА_1 - Заступнику директора Департаменту 28.02.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку Вайбер за номером надіслано повідомлення про порушення дисциплінарного провадження щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» та повідомлення про необхідність надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Також, 28 лютого 2022 року Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко було складено Акт (протокол) про про з`ясування причин відсутності на робочому місці (т. 1, а.с. 232зв.), в якому зазначено, що для вжиття заходів щодо з`ясування причин відсутності на робочому місці та місцеперебування ОСОБА_1 - Заступника директора Департаменту, працівник сектору управління персоналом головний спеціаліст сектору управління персоналом Коваленко Яна Василівна у період з 25.02.2022 по 28.02.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку за номером телефону НОМЕР_1 , що був наданий особою як контактний для зв`язку, телефонувала ОСОБА_1 , однак останній вказав, що «не збирається у такій ситуації виходити на роботу».

Наказом Директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про порушення дисциплінарного провадження у Департаменті земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» від 01.03.2022 № 4-д (т. 1, а.с. 233зв), відповідно до Закону України «Про державну службу»» Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 та враховуючи доповідну записку Головного спеціаліста сектору управління персоналом Коваленко Я.В., порушено дисциплінарне провадження стосовно Заступника директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_1 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а саме: прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Також вказаним наказом Сектору управління персоналом визначено підготувати проект наказу про формування дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

Наказом Директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.03.2022 № 5-Д (т. 1, а.с. 235), відповідно до Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 та наказу Директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.03.2022 № 4-Д, утворено та затверджено склад Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 щодо прогулу державного службовця (у тому числі відсутності на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Актом про відсутність надання пояснень від 01.03.2022 (т. 1, а.с. 247зв), складеним у присутності Першого заступника директора Департаменту Дворнікова В.М., Начальника відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності - Головного бухгалтера Шовкань О.В. та Головного спеціаліста відділу фінансового забезпечення, бухгалтерського обліку та звітності Тішевської Т.В. зафіксовано, що Заступник директора Департаменту ОСОБА_1 на пропозицію надати пояснення щодо його відсутності на службі більше трьох годин протягом робочого дня без повідомлення поважних причин пояснень не надав.

Рішенням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформленим протоколом від 01.03.2022 № 2 (т. 1, а.с. 248-252), вирішено, зокрема надати Директору Департаменту Пелих В.М. подання щодо притягнення Заступника директора Департаменту ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме:

- відсутність державного службовця на робочому місці (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин з урахуванням також недотримання ОСОБА_1 вимоги щодо перебування за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу відповідно до Указу Президента України» Про загальнообов`язкову мобілізацію» № 69/2022;

- невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

- та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Як вбачається з Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , на виконання наказу директора Департаменту від 01.03.2022 № 4-д Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Дисциплінарна комісія) було здійснено дисциплінарне провадження відносно Заступника директора Департаменту ОСОБА_1 .

У ході проведення дисциплінарного провадження встановлено, що ОСОБА_1 , порушивши Правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку, затверджені наказом директора Департаменту від 13.09.2019 № 56 (далі - Правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку) та наказом від 22.06.2020 № 59 «Про встановлення режиму роботи в експериментальному режимі», 25.02.2022, 28.02.2022 не з`являвся на робочому місці протягом робочих днів та не повідомляв про поважність причин відсутності на робочому місці будь-якими засобами комунікаційного зв`язку.

Факт відсутності ОСОБА_1 на робочому місці зафіксовано у відповідному акті та відображено у табелі обліку робочого часу як неявка з нез`ясованих причин.

Посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією заступника директора Департаменту, затвердженою директором Департаменту від 18.10.2021 та Розподілом повноважень між директором, першим заступником директора, заступниками директора Департаменту, затвердженим наказом Департаменту від 17.11.2021 № 318-к ОСОБА_1 25.02.2022, 28.02.2022 не виконував.

Зазначено, що з Правилами внутрішнього службового (трудового) розпорядку ОСОБА_1 ознайомлений, що підтверджується його підписом у листі-ознайомленні державних службовців.

У зв`язку із зазначеним, вбачається порушення ОСОБА_1 Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку та нез`явлення на робочому місці без повідомлення про поважність причин відсутності та посадових обов`язків, визначених Посадовою інструкцією заступника директора Департаменту, затвердженою директором Департаменту від 18.10.2021, а також Розподілом повноважень між директором, першим заступником директора, заступниками директора Департаменту, затвердженим наказом Департаменту від 17.11.2021 № 318-к.

Прогул є грубим порушенням трудового законодавства та Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку.

Крім цього, у діях ОСОБА_1 вбачається недотримання вимоги щодо перебування за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу відповідно до Указу Президента України» Про загальнообов`язкову мобілізацію» № 69/2022.

Згідно з статтею 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом, та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 12 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком, зокрема є: прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин, невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 66 Закону України «Про державну службу», у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Причинами, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку є ігнорування ОСОБА_1 Закону України «Про державну службу», Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», трудового законодавства та Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку.

Дисциплінарна комісія також зазначила, що обставин, що обтяжують та пом`якшують дисциплінарну відповідальність ОСОБА_1 відповідно до статті 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарна комісія не вбачає.

Враховуючи вищезазначене, у діях ОСОБА_1 вбачається наявність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 5 та 12 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».

За результатами розгляду дисциплінарної справи, вивчення усіх обставин, наявної інформації та враховуючи вимоги пунктів 5 та 12 частини другої та статті 65, пункту 2 частини першої статті 66, пункту 2 частини другої статті 68, частини десятої статті 69 Закону України «Про державну службу» Дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати до Заступника директора ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Ні підставі вищевказаного подання Дисциплінарної комісії, наказом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про оголошення догани ОСОБА_1 » від 01.03.2022 № 6-д (т. 2, а.с. 2), відповідно до Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, ОСОБА_1 - Заступнику директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) оголошено догану за вчинення дисциплінарних проступків, а саме:

- відсутність державного службовця на робочому місці (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин та недотримання вимоги щодо перебування за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу відповідно до Указу Президента України «Про загальнообов`язкову мобілізацію» № 69/2022;

- невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Також, Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко Директору Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Валентині Пелих подано службову записку (т. 2, а.с. 3), в якій зокрема зазначено, що з 01.03.2022 по 12.03.2022 всупереч вимогам Розпорядження та Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Заступник директора Департаменту ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці упродовж робочого часу, посадові обов`язки не виконував. Про поважність причини своєї відсутності на робочому місці в межах адміністративної будівлі та про місце його знаходження не повідомив. Працівник сектору управління персоналом Коваленко Я.В. вживала заходів для з`ясування причин такої відсутності ОСОБА_1 , зокрема, телефонувала йому за номерами телефонів, що були надані як контактні, однак ОСОБА_1 повідомив, що не збирається виходити на роботу, про що було складено протокол з`ясування причин відсутності на роботі. Факт відсутності ОСОБА_1 на робочому місці задокументовано комісією шляхом складання актів про відсутність на робочому місці та зафіксовано у табелі робочого часу.

До службової записки долучено Акти про відсутність на робочому місці від 01.03.2022, 02.03.2022, 03.03.2022, 04.03.2022, 09.03.2022, 10.03.2022, 11.03.2022 та 12.03.2022 (т. 2, а.с. 4-7), а також табель обліку робочого часу (т. 2, а.с. 8зв), який містить відмітки «НЗ» відносно Позивача за вказані дати у березні 2022 року.

В Акті (протоколі) про з`ясування причин відсутності на робочому місці, складеному 12.03.2022 Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко (т. 2, а.с. 8), зазначено про здійснення телефонного дзвінка ОСОБА_1 у період з 01.03.2022 по 12.03.2022, однак останній вказав, що «не збирається у такій ситуації виходити на роботу».

Відповідно до Акта (протоколу) про доведення інформації або документів до відома державного службовця (т. 2, а.с. 9) ОСОБА_1 01.03.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку за номером повідомлено про те, що у зв`язку з його відсутністю на службі більше 3 годин протягом робочого дня без повідомлення поважних причин це питання буде розглянуто на засіданні дисциплінарної комісії 12.03.2022 та запропоновано надати пояснення з цього питання.

Наказом Департаменту від 12.03.2022 № 13-д (т. 2, а.с. 9зв) порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а саме: прогулу без поважних причин.

Відповідно до акта (протоколу) про доведення інформації або документів до відома державного службовця, датованого 12.03.2022 (т. 2, а.с. 10), Позивачу 12.03.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку Вайбер за номером телефону надіслано повідомлення про порушення дисциплінарного провадження за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та повідомлення про необхідність надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Наказом Департаменту від 12.03.2022 № 14-д утворено та затверджено склад дисциплінарної комісії.

Відповідно до акта про відсутність надання пояснень від 12.03.2022 (т. 2, а.с. 22) ОСОБА_1 на пропозицію надати пояснення щодо його відсутності на службі більше трьох годин протягом робочого дня без повідомлення поважних причин, такі пояснення не надав.

На засіданні Дисциплінарної комісії, оформленому протоколом № 5 від 12.03.2022 (т. 2, а.с. 22зв-27), вирішено надати директору Департаменту Пелих В.М. подання щодо притягнення Заступника директора Департаменту ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

На виконання вказаного рішення Дисциплінарної комісією подано Директору Департаменту Пелих В.М. подання щодо притягнення Заступника директора Департаменту ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Відповідно до акта (протоколу) про доведення інформації або документів до відома державного службовця (т. 2, а.с. 29) Позивачу 12.03.2022 за номером телефону повідомлено про те, що суб`єкту призначення внесено пропозицію про застосування дисциплінарного стягнення у зв`язку з відсутністю на службі більше трьох годин підряд та запропоновано надати пояснення з цього питання.

Ні підставі вищевказаного подання Дисциплінарної комісії, наказом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про оголошення догани ОСОБА_1 » від 12.03.2022 № 15-д (т. 2, а.с. 29зв), відповідно до Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, ОСОБА_1 - Заступнику директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) оголошено догану за вчинення дисциплінарних проступків, а саме:

- відсутність державного службовця на робочому місці (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин та недотримання вимоги щодо перебування за місцем обліку як військовозобов`язаного для своєчасного оповіщення як особи, яка призивається на військову службу відповідно до Указу Президента України «Про загальнообов`язкову мобілізацію» №69/2022;

- невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Вважаючи протиправними накази Відповідача від 01.03.2022 № 6-д, від 12.03.2022 № 15-д, Позивач звернувся з даним адміністративним позовом до адміністративного суду.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що в порушення законодавчо встановлених вимог до формування дисциплінарної справи, Відповідачем не долучено до них характеристику ОСОБА_1 .

Також дисциплінарні справи не містять пояснень безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Таким чином, Відповідачем не сформовано належним чином дисциплінарні справи відносно Позивача, наслідком чого є відсутність у нього права на її розгляд в силу положень пункту 33 Порядку № 1039.

Оскільки дисциплінарні справи відносно Позивача не були сформовані належним чином, у дисциплінарної комісії була відсутня можливість встановити належним чином наступні обставини: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарні провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Крім того, проведення усієї процедури здійснення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження стосовно Позивача протягом одного дня - 01.03.2022, 12.03.2022, на переконання суду першої інстанції, свідчить про формальний підхід Департаменту під час здійснення таких дисциплінарних проваджень та, як наслідок, неможливість у повному обсязі сформувати матеріали дисциплінарних справ та належним чином дослідити усі обставини цих справ.

Вказане свідчить про те, що оскаржувані накази прийнято з істотним порушенням встановленої процедури застосування дисциплінарного стягнення, а тому їх не можна вважати такими, що відповідають засадам розсудливості та обґрунтованості, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню як такі, що прийняті протиправно.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені судом істотні порушення Відповідачем встановленої процедури проведення дисциплінарного стягнення, застосування до Позивача дисциплінарних стягнень є протиправним.

При цьому судом першої інстанції не надавалася оцінка доводам Позивача стосовно поважності причин відсутності його на робочому місці (внаслідок ведення на території міста Києва та Київської області бойових дій, запровадження воєнного стану та наявності загрози його життю та здоров`ю), оскільки така оцінка не надавалась Департаментом під час прийняття спірних наказів, а тому не входить до предмету доказування у цій справі.

У даному випадку оскаржувані накази підлягають визнанню протиправними та скасуванню через допущення Відповідачем суттєвих процедурних порушень під час проведення дисциплінарних проваджень.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 10-1 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.

Рішенням Київської міської ради «Про питання управління земельними ресурсами в м. Києві» від 23.12.2002 № 18/18 у складі виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) створено Головне управління земельних ресурсів.

Рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 № 182/342 затверджено Положення про Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

На підставі рішення Київської міської ради від 25.12.2012 № 717/9001 Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) перейменовано у Департамент.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 3 Закону № 889-VIII дія цього Закону поширюється на державних службовців місцевих державних адміністрацій.

Згідно зі ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною 1, пунктами 5, 12 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Відповідно до частин 1, 3 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно зі статтею 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; високі показники виконання службових завдань; вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Приписами частин 1, 2 статті 68 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення, окрім зауважень, накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до частин 1, 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Статтею 71 Закону № 889-VIII визначено, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно зі статтею 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до статті 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Згідно зі статтею 76 Закону № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Відповідно до часитн 1-3 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Згідно з частиною 5 статті 77 Закону № 889-VIII пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Як зазанчено Верховним Судом у постанові від 29 червня 2021 року у справі № 200/8522/19-а зі змісту норм Закону № 889-VIII можна визначити наступні стадії дисциплінарного провадження:

- ініціювання дисциплінарного провадження;

- формування дисциплінарної справи;

- проведення службового розслідування ( за наявності підстав);

- розгляд дисциплінарною комісією дисциплінарної справи державного службовця;

- подання дисциплінарної комісії суб`єкту призначення;

- прийняття рішення суб`єктом призначення;

- накладення дисциплінарного стягнення (закриття дисциплінарного провадження).

При цьому, під час дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія повинна об`єктивно, повно та всебічно дослідити всі обставини, які стали підставою для ініціювання дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначено Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку № 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з пунктами 24, 25 Порядку № 1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до пункту 31 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 32 Порядку № 1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 33 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Пунктом 34 Порядку № 1039 визначено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються:

- дата складення;

- відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження;

- прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються:

1) у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;

2) у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;

- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

- ступінь вини державного службовця;

- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;

- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються:

1) у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку;

- пропозиція про закриття дисциплінарного провадження;

2) у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктом 35 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

Відповідно до пункту 36 Порядку № 1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Як було вказано вище, положеннями частини першої статті 65 Закону № 889 передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною другою цієї статті дисциплінарним проступком визнається прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

У постанові від 13 жовтня 2020 року у справі № 712/9213/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при розгляді позовів про поновлення на роботі, суди повинні виходити з того, що передбаченим нормою Закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишенням роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального навчального закладу).

Законодавством не визначено перелік поважних причин відсутності на роботі, тому, вирішуючи це питання щодо працівника на роботі, суд повинен виходити з конкретних обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23 червня 2023 року у справі № 420/8984/20.

Таким чином, визначальним для вирішення питання законності звільнення з роботи за прогул є не тільки встановлення самого факту відсутності працівника на роботі більше трьох годин протягом робочого дня, а й встановлення поважності причин відсутності.

Основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які виключають вину працівника.

Як вже було зазанчено раніше, до службової записки було долучено акти про відсутність Позивача на робочому місці від 25.02.2022 та від 28.02.2022, а також табель обліку робочого часу за лютий 2022, який містить відмітки «НЗ» відносно Позивача за 25 та 28 лютого 2022 року.

В акті (протоколі) про з`ясування причин відсутності на робочому місці, складеному 28.02.2022 Головним спеціалістом сектору управління персоналом Я. Коваленко , зазначено про здійснення у період з 25.02.2022 по 28.02.2022 телефонних дзвінків ОСОБА_1 , однак останній вказав, що «не збирається у такій ситуації виходити на роботу».

Відповідно до наданого акта (протоколу) про доведення інформації або документів до відома державного службовця ОСОБА_1 25.02.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку за номером повідомлено про те, що у зв`язку з його відсутністю на службі більше 3 годин протягом робочого дня без повідомлення поважних причин це питання буде розглянуто на засіданні дисциплінарної комісії 01.03.2022 та запропоновано надати пояснення з цього питання.

Наказом Департаменту від 01.03.2022 № 4-д порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а саме: прогулу без поважних причин.

Відповідно до акта (протоколу) про доведення інформації або документів до відома державного службовця, датованого 28.02.2022, Позивачу 28.02.2022 за допомогою засобу телекомунікаційного зв`язку Вайбер за номером телефону надіслано повідомлення про порушення дисциплінарного провадження за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до пунктів 5 та 12 частини другої статті 65 Закону № 889 та повідомлення про необхідність надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Такми чином, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що у порушення законодавчо встановлених вимог щодо пропозиції надати Позивачу пояснення у письмовому вигляді після початку дисциплінарного провадження 01.03.2022, Відповідач зазначає про повідомлення ОСОБА_1 28.02.2022 про порушення дисциплінарного провадження, що не відповідає дійсності, оскільки таке провадження було порушено лише на наступний день, про що свідчить наказ від 01.02.2022 № 4-д, з чим погоджується і колегія суддів.

Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про ненадання саме Відповідачем, на якого покладено обов`язок доказування в адміністративному процесі, будь-яких доказів, які б свідчили про направлення Позивачу повідомлення про порушення дисциплінарного провадження, пропозиції надати пояснення, як то витяги із засобів телекомунікаційного зв`язку (скрін в додатку Вайбер, на який посилається Відповідач як на програму, за допомогою якої Позивач повідомлявся про порушення відносно нього дисциплінарного провадження) тощо.

Таким чином, оскільки в матеріалах даної адміністративної справи відсутні докази повідомлення Позивача з дати видання наказу про порушення дисциплінарного провадження - з 01.03.2022, про порушення такого дисциплінарного провадження та, відповідно у зв`язку з відсутністю доказів на підтвердження пропозиції Позивачу надати пояснення з цього приводу, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про істотне порушення Департаментом порядку проведення дисциплінарного провадження у вказаній частині.

Крім того, колгеія суддів звертає увагу, що до матеріалів справи долучено копію характеристики ОСОБА_1 , підписану Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко (т. 2, а.с. 11зв).

Проте, як вбачається з вказаної довіреності, вона за своєю суттю є переліком покладених на Позивача обов`язків відповідно до посадової інструкції та не містить жодних відомостей про ділові якості працівника, відгуків про його службу, суспільну діяльність, та будь-якої інформації, яка б охарактеризувала Позивача як працівника.

Крім того, відповідно до вимог п. 25 Порядку № 1039 дисциплінарні справи повинні містити, зокрема характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником - Директором Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Валентиною Пелих, а не Головним спеціалістом сектору управління персоналом Яною Коваленко.

З урахуванням викладеного, у порушення законодавчо встановлених вимог до формування дисциплінарних справ, Відповідачем не долучено до них належним чином оформлену характеристику Позивача.

Також, в порушення п. 25 Порядку № 1039 дисциплінарні справи не містять пояснень безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Таким чином, Відповідачем не сформовано належним чином дисциплінарні справи відносно Позивача, наслідком чого є відсутність у нього права на її розгляд в силу положень пункту 33 Порядку № 1039.

Крім того, проведення усієї процедури здійснення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження стосовно Позивача протягом одного дня - 01.03.2022, 12.03.2022 свідчить про формальний підхід Департаменту під час здійснення таких дисциплінарних проваджень та, як наслідок, неможливість у повному обсязі сформувати матеріали дисциплінарних справ та належним чином дослідити усі обставини цих справ.

Колегія суддів звертає увагу, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act).

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18, від 22 травня 2020 року у справі № 825/2328/16.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що порушення Відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо повідомлення Позивача про порушення дисциплінарних проваджень потягло за собою порушення права Позивача надавати пояснення щодо суті порушень, подавати відповідні докази на підтвердження своєї позиції та скористатися правовою допомогою.

На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що враховуючи встановлені судом істотні порушення Відповідачем встановленої процедури проведення дисциплінарного стягнення, застосування до Позивача дисциплінарних стягнень є протиправними, з чим погодується і колегія суддів.

Вказане свідчить про те, що оскаржувані накази прийнято з істотним порушенням встановленої процедури застосування дисциплінарного стягнення, а тому їх не можна вважати такими, що відповідають засадам розсудливості та обґрунтованості, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню як такі, що прийняті протиправно.

У даному випадку оскаржувані накази підлягають визнанню протиправними та скасуванню через допущення Відповідачем суттєвих процедурних порушень під час проведення дисциплінарних проваджень.

Відповідно до статей 9, 77 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Водночас, Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду правомірності своїх доводів.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Оцінюючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Л.О. Костюк

О.М. Оксененко