Справа № 240/25951/23
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2024 року м. Житомир справа № 240/25951/23

категорія 111030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Міського комунального підприємства "Бердичівводоканал" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Міське комунальне підприємство "Бердичівводоканал" (далі - МКП "Бердичівводоканал") із позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 26 травня 2023 року №.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на безпідставність застосування до платника податку на додану вартість штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки при проведенні перевірки податковий орган вийшов за межі своїх повноважень. Порушення, вказані в акті камеральної перевірки, не відповідають дійсності, так як не виконано вимоги пункту 201.10 статті 201 ПК України, що виразилось в порушенні термінів надсилання податковою службою квитанції про реєстрацію/не реєстрацію податкової накладної № 135 від 30.06.2022. Стосовно несвоєчасної реєстрації податкових накладних №165 від 31.07.2022, №164 від 31.08.2022, №167 від 30.09.2022, №129 від 31.03.2022, №147 від 31.10.2022, №112 від 28.02.2022, №147 від 30.11.2022, №154 від 30.04.2022, №166 від 31.05.2022, №179 від 30.06.2022, №163 від 31.01.2022 вважає, що контролюючий орган застосував неправильний розмір штрафу 2% від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних, і це суперечить нормам чинного законодавства, оскільки такий розмір штрафу застосовується у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Ухвалою судді від 11.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

27.09.2023 до суду надійшов відзив на позов Головного управління ДПС України в Житомирській області (далі - ГУ ДПС України в Житомирській області) (а.с. 30-33), в якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Свою позицію мотивував посиланням на відповідність спірного рішення вимогам чинного податкового законодавства. Пояснює, що податкова накладна № 135 від 30.06.2022 надіслана МКП "Бердичівводоканал" 15.07.2022 о 18:30, тобто відправлена до ДПС після закінчення операційного дня, тому квитанція про прийняття була надіслана наступного робочого дня - 18.07.2022 о 8:13:18. Стосовно незгоди із застосуванням розміру штрафу у решти податкових накладних - 2% від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних, зазначає, що ці податкові накладні складені вже після набрання чинності законом, що зменшує розмір штрафних санкцій (19.01.023 та 18.01.2023) тобто після 16.01.2023, так як 08.02.2023 набрав чинності Закон України від 12 січня 2023 року № 2876-1Х «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (далі - Закон № 2876). Підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшено строки реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкових накладних/розрахунків коригування, встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та зменшено розміри штрафів за їх порушення.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст. 263 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив наступне.

18.04.2023 ГУ ДПС в Житомирській області провело камеральну перевірку МКП «Бердичівводоканал» на предмет своєчасної реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за січень-листопад 2022 року, за результатами якої було складено акт камеральної перевірки №5311/06-30-04-06 від 18.04.2023 (а.с. 5).

Висновком даного акту встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.

Не погоджуючись з цим висновком МКП «Бердичівводоканал» направило до ГУ ДПС в Житомирській області заперечення до акту камеральної перевірки №5311/06-30-04-06 від 18.04.2023 за вих.№493 від 08.05.2023 (а.с.6-8) та 26.05.2023 отримало відповідь ГУ ДПС в Житомирській області №11991/6/06-30-04-03-19 від 23.05.2023 про розгляд заперечення в якій зазначено, що висновки, зроблені в акті про результати камеральної перевірки - залишено без змін (а.с. 9-11).

26.05.2023 відповідач на підставі висновку акту камеральної перевірки №5311/06-30-04-06 від 18.04.2023 виніс спірне податкове повідомлення - рішення № щодо накладення штрафу на МКП «Бердичівводоканал» в сумі 18378,72 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних (а.с. 12). Відповідно до розрахунку штрафу в сумі 18378,72 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних складається: штраф за ставкою 10% - 15 229,71 грн (за невчасну реєстрацію податкової накладної №135 від 30.06.2022) та штраф за ставкою 2% - загальна сума 3149,01 грн (за невчасну реєстрацію податкових накладних №165 від 31.07.2022, №164 від 31.08.2022, №167 від 30.09.2022, №129 від 31.03.2022, №147 від 31.10.2022, №112 від 28.02.2022, №147 від 30.11.2022, №154 від 30.04.2022, №166 від 31.05.2022, №179 від 30.06.2022, №163 від 31.01.2022) (а.с. 13).

08.06.2023 позивач звернувся до Державної податкової служби України зі скаргою на податкове повідомлення-рішення № від 26.05.2023 (а.с. 14-16) та отримав рішення про продовження строку розгляду скарги до 11.08.2023 (включно) від 26.06.2023 за №16801/6/99-00-06-03-01-06 (а.с. 17) і пізніше рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги №20916/6/99-00-06-03-01-06 від 31.07.2023, яким залишено без змін податкове повідомлення-рішення № від 26.05.2023, а скаргу позивача - без задоволення (а.с. 18-20).

Не погодившись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Перелік та компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначено Податковим кодексом України (надалі - ПК України). Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику /пункт 1.1 статті 1 ПК України/.

Зокрема, як визначено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

А відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 цієї статті, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

У силу абзацу чотирнадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.

Так, згідно пункту 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Отже, платник податків обтяжений обов`язком (а не має право) зареєструвати у Реєстрі власно складену податкову накладну і для реалізації цього обов`язку повинен забезпечити усі необхідні умови, а саме: 1) сума ліміту на спеціальному рахунку в органі Державної казначейської служби України в системі електронного адміністрування податку на додану вартість повинна перевищувати суму податкових зобов`язань за конкретною податкової накладною; 2) податкова накладна має бути підписана діючим електронним цифровим підписом і подана на реєстрацію засобами телекомунікаційного зв`язку у межах діючого договору про визнання електронних документів; 3) податкова накладна має бути спрямована до Реєстру у межах строку або до останнього дня (включно) поточного календарного місяця, або до 15 календарного дня (включно) наступного за поточним календарного місяця.

Обов`язок зареєструвати податкову накладну для платника податків полягає у надісланні на реєстрацію податкової накладної в установлені податковим законодавством строки та з дотриманням визначеної процедури.

15.07.2022 визначалось крайнім строком виконання МКП "Бердичівводоканал" обов`язку зареєструвати податкову накладну №135 від 30.06.2022 на суму 152 297,06 грн у ЄРПН, якщо цей обов`язок не був виконаний ним раніше.

Як видно з матеріалів справи та не заперечується представником відповідача у відзиві та відповіді на заперечення позивача №11991/6/06-30-04-03-19 від 23.05.2023 - за даними інформаційних баз ДПС податкова накладна МКП "Бердичівводоканал" №135 від 30.06.2022 на суму 152 297,06 грн надіслана для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 18 год. 30 хв. через програму "Медок", тобто, відправлена до ДПС після закінчення операційного дня, тому квитанція про прийняття була надіслана наступного робочого дня - 18.07.2022 о 8:13:18, що підтверджується квитанцією №1 від 18.07.2022 №.

Згідно з пунктами 12-14 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), прийняття та перевірка податкової накладної (розрахунку коригування) здійснюється в автоматизованому режимі, їх розшифрування та проводяться перевірки. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Положеннями пункту 2 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557, операційний день визначений як частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг.

При цьому конкретні часові межі операційного дня цим Порядком не визначені. Водночас пунктом 3 Порядку №1246 встановлено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

З аналізу зазначених норм слідує, що прийняття чи неприйняття податкових накладних, надісланих засобами електронного зв`язку, відбувається на автоматичному рівні з урахуванням особливостей електронного документообігу у межах операційного дня, який відповідно до Порядку №1246 триває у робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Податковий орган в будь-якому випадку зобов`язаний протягом операційного дня надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної.

Оскільки законодавством встановлено чіткі та обмежені строки для реєстрації податкових накладних, задля уникнення порушення платником податків граничних строків для реєстрації податкових накладних у випадку, коли гранична дата припадає на вихідний чи святковий день, положеннями Порядку №1246 та пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Такі висновки суду узгоджуються із висновками у постанові Верховного Суду від 26.11.2018 у справі №826/19172/16.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23.07.2019 у справі №620/3609/18, від 14.08.2018 у справі №803/1583/17, від 30.01.2018 у справі №815/2745/17, від 02.07.2019 у справі №2340/3802/18, від 20.08.2019 у справі №1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

З урахуванням наведеного суд вважає, що податкова накладна МКП "Бердичівводоканал" №135 від 30.06.2022 на суму 152 297,06 грн надіслана вчасно для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 18 год. 30 хв. через програму "Медок" тому відсутня вина у несвоєчасній реєстрації вказаної податкової накладної, оскільки платник податку виконав свій обов`язок щодо її своєчасного направлення до ЄРПН (15.07.2022 до 20:00 години). Як наслідок, застосування до позивача штрафу за ставкою 10% - 15 229,71 грн (за невчасну реєстрацію податкової накладної №135 від 30.06.2022) у спірному податковому повідомленні-рішенні є неправомірним та підлягає скасуванню.

Стосовно несвоєчасної реєстрації податкових накладних №165 від 31.07.2022, №164 від 31.08.2022, №167 від 30.09.2022, №129 від 31.03.2022, №147 від 31.10.2022, №112 від 28.02.2022, №147 від 30.11.2022, №154 від 30.04.2022, №166 від 31.05.2022, №179 від 30.06.2022, №163 від 31.01.2022 та застосування контролюючим органом штрафу у розмірі 2% суд зазначає, що позивач визнає несвоєчасність їх реєстрації але не погоджується із розміром штрафу.

Як видно із матеріалів справи наступні податкові накладні МКП "Бердичівводоканал" були зареєстровані з порушенням граничних термінів реєстрації в ЄРПН №165 від 31.07.2022 на 152 дні, №164 від 31.08.2022 на 121 день, №167 від 30.09.2022 на 91 день, №129 від 31.03.2022 на 189 днів, №147 від 31.10.2022 на 60 днів, №112 від 28.02.2022 на 189 днів, №147 від 30.11.2022 на 30 днів, №154 від 30.04.2022 на 189 днів, №166 від 31.05.2022 на 189 днів, №179 від 30.06.2022 на 183 дні, №163 від 31.01.2022 на 236 днів.

Слід вказати, що Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування", який набрав чинності 08.02.2023, підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено пунктом 90 такого змісту:

"90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Тобто Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, зменшено відсоткові розміри штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з пунктом 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

У контексті наведеного суд звертає увагу на рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/99 у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів), в якому визначено, що "за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього.".

Так, згідно з гіпотезою Закону №2876-ІХ, умовами його застосування до платників податків є оголошення воєнного стану, що введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", та тривав як на момент проведення камеральної перевірки позивача, так і прийняття відповідачем спірного податкового повідомлення-рішення.

А тому, хоча Закон №2876-ІХ і набув чинності 08.02.2023, однак зважаючи на запроваджені ним умови щодо зменшення розміру відповідальності платників податків за порушення строків реєстрації податкових накладних на період дії в Україні воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022, суд дійшов висновку, що приписи пункту 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України мають бути застосовані до спірних відносин.

Суд також враховує, що дату прийняття відповідачем спірного податкового повідомлення-рішення одночасно діяли дві норми, якими встановлені різні розміри штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасну реєстрацію у ЄРПН податкових накладних: пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України та пункт 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Статтею 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Превентивним засобом недотримання законодавцем верховенства права у податкових правовідносинах є впровадження та існування в Україні принципу презумпції правомірності рішень платника податку ("in dubio pro tributario"), що закріплений в підпункті 4.1.4. пункту 4.1. статті 4 ПК України.

Згідно з цим принципом, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Наведений принцип набуває свого розвитку у положеннях пункту 56.21 статті 56 ПК України за якими, у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення ухвалюють на користь платника податків.

Сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду. До того, наведеною нормою охоплюються не лише очікування платника, запровадженням у податковому законодавстві цієї презумпції як принципу (основної засади) накладається відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного нею варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.

Враховуючи характер принципу "in dubio pro tributario" у демократичному суспільстві має бути підхід, відповідно до якого - істотні правові сумніви мають тлумачитися на користь платника.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява №36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, пункт 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява №36548/97, пункт 58, "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява №32457/05, пункт 40, "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява №35298/04, пункт 67).

У рішенні Конституційного Суду України від 27.02.2018 №1-р/2018 (справа №1-6/2018) зазначено, що основними елементами конституційного принципу верховенства права є справедливість, рівність, правова визначеність. Конституційні та конвенційні принципи, на яких базується гарантія кожному прав і свобод осіб та їх реалізація, передбачають правові гарантії, правову визначеність і пов`язану з ними передбачуваність законодавчої політики, необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11.10.2005 №8-рп/2005). Принцип правової визначеності вимагає від законодавця чіткості, зрозумілості, однозначності правових норм, їх передбачуваності (прогнозованості) для забезпечення стабільного правового становища.

Таким чином, слід дійти висновку, що на день прийняття відповідачем рішення про застосування до МКП "Бердичівводоканал" штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, що і було зроблено правильно контролюючим органом.

Однак, ГУ ДПС у Житомирській області вказаний розмір штрафу застосувало у неправильному розмірі - 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів, а як вже зазначалося вище судом вказані податкові накладні було зареєстровано: № 147 від 30.11.2022 з порушенням 30 днів - що передбачає 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування; №147 від 31.10.2022 з порушенням 60 днів - що передбачає 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, та всі решта - 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Отже суд підтримує доводи позивача щодо неправильного застосування у спірному рішенні контролюючого органу розміру штрафу за порушення строку реєстрації податкових накладних №165 від 31.07.2022, №164 від 31.08.2022, №167 від 30.09.2022, №129 від 31.03.2022, №147 від 31.10.2022, №112 від 28.02.2022, №147 від 30.11.2022, №154 від 30.04.2022, №166 від 31.05.2022, №179 від 30.06.2022, №163 від 31.01.2022.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Виходячи з приписів частини другої статті 2 КАС України, суд перевіряє відповідність такого рішення критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, а саме, чи прийнято це рішення: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 26 травня 2023 року № та необхідність задоволення позовних вимог МКП "Бердичівводоканал" повністю.

Відповідно до частини першої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що зарахований до спеціального фонду Державного бюджету /а.с. 4/.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов Міського комунального підприємства "Бердичівводоканал" (вул. Житомирська, 87, м. Бердичів, Житомирська область, 13300, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м.Житомир,10003. ) про визнання протиправною та скасування податкового повідомлення-рішення, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 26 травня 2023 року №.

Стягнути на користь Міського комунального підприємства "Бердичівводоканал" судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 29 березня 2024 р.