Справа № 440/15537/23
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2024-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/15537/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Клочка К.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Cолтис О.О.,

представника відповідача Хилевич Т.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, а саме просить:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 69 від 02.10.2023 року Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника слідчого відділення поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на посаді начальника слідчого відділення поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю протиправної поведінки позивача, шкідливих наслідків такої поведінки та причинного зв`язку між ними. Також позивач зазначала, що стаття 214 КПК не передбачає участі начальника слідчого відділу під час внесення відомостей до ЄРДР слідчим.

Крім того, на думку позивача, не було і підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки зібрані матеріали та відмови ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надати пояснення свідчили про відсутність будь - якого складу кримінального правопорушення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/15537/23, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20.11.2023 суд вирішив перейти до розгляду справи №440/15537/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

07.11.2023 судом отримано відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що 16.09.2023 працівниками слідчого управління ГУНП та управління головної інспекції ГУНП виявлені грубі порушення службової дисципліни з боку відповідальних працівників відділення поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП, які полягають у порушенні 24-ох годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР, неналежному документуванні кримінального правопорушення, неналежному оперативному інформуванні та інші порушення при прийнятті, реєстрації та розгляду повідомлень, зареєстрованих до ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП вказаного підрозділу за №№ 9169, 9170, 9172, 9173, у зв`язку з чим було призначено службове розслідування. За наслідками службового розслідування комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_1 після вивчення первинних матеріалів зареєстрованих в ІКС ІПНП (ЄО) ВнП № 1 Кременчуцького РУП за №№ 9169, 9170, 9172, 9173, усвідомлюючи у даній події ознаки кримінального правопорушення не забезпечила невідкладне, але не пізніше 24-х годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та не вжила всіх вичерпних заходів для належного документування кримінального правопорушення.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, надіславши клопотання про розгляд справи за їхньої відсутності.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала.

Заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

16.09.2023 працівниками слідчого управління ГУНП та управління головної інспекції ГУНП виявлені грубі порушення службової дисципліни з боку відповідальних працівників відділення поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП, які полягають у порушенні 24-ох годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР, неналежному документуванні кримінального правопорушення, неналежному оперативному інформуванні та інші порушення при прийнятті, реєстрації та розгляду повідомлень, зареєстрованих до ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП вказаного підрозділу за №№ 9169, 9170, 9172, 9173.

Про вказані факти 18.09.2023 доповідною запискою начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_4 за вих. № 784/115/15/01-2023 поінформовано начальника ГУНП генерала поліції третього рангу ОСОБА_5 , у зв`язку із чим по даному факту призначено службове розслідування, проведення якого доручено працівникам УГІ, СУ та УОАЗОР ГУНП.

З метою своєчасного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, наказом ГУНП в Полтавській області від 18.09.2023 № 904 призначено проведення службового розслідування дисциплінарною комісією.

У ході службового розслідування встановлено, що 14.09.2023 о 23.44 год. до відділення поліції № 1 Кременчуцького РУП з ЦЕМ (оператор « 1861») надійшла інформація про те, що з номеру телефону НОМЕР_1 надійшло повідомлення від невідомої особи про те, що за адресою вул. Озерна, 8, м. Кременчук гр. ОСОБА_2 , 19 років отримав поранення спини та руки (можливо з пневматичної чи вогнепальної зброї), обставини події невідомі. Вказане повідомлення зареєстровано в ІП «Єдиний облік ІКС ІПНП» за № 9169.

15.09.2023 о 00.40 год. до відділення поліції із 3-ї МКЛ (лікар Менько) надійшло повідомлення про те, що до приймального відділення лікарні доставлено ОСОБА_2 , 19 років, з вогнепальним пораненням, діагноз: множинні вогнепальні поранення спини, лівого стегна та лівої руки, алкогольне сп`яніння. Проживає даний чоловік в АДРЕСА_1 . Зі слів лікаря потерпілий перебуває у задовільному стані. Вказане повідомлення (ГО 105488570) приєднано до електронної карти ЄО № 9169.

Вказане повідомлення (ГО 105488570) приєднано до електронної карти ЄО № 9169.

15.09.2023 о 02.28 год. до ВнП №1 КРУП надійшло повідомлення від ЦЕМ ( ОСОБА_6 ), про те, що 15.09.2023 близько 13.30 год. нанесли ТУ вогнепальною зброєю гр. ОСОБА_7 , 21 рік. Діагноз: вогнепальне поранення нижньої третини лівого стегна, лівого плеча, лівої сідниці, ділянки попереку, ознаки алкогольного сп`яніння легкого ступеня. Госпіталізований до ЛІЛ ОСОБА_8 . Вказане повідомлення опрацьовано дистанційно.

15.09.2023 о 02.52 год. помічник чергового ОСОБА_9 вніс до електронного рапорту наступну інформацію: «Даний виклик відпрацьовується СОГ ВП яка перебуває у лікарні. Попереднє ЄО№ 9169, 9170».

15.09.2023 о 03.14 год. до ВнП №1 КРУП від «Кременчуцької ЛІЛ» надійшло повідомлення про те, що «Близько 23.30 год. нанесли т/у вогнепальною зброєю гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Діагноз: вогнепальне проникаюче поранення нижньої третини по внутрішній поверхні лівого стегна, стороннє тіло (дроб).

Станом на 11.00 год. 16.09.2023 відомості до ЄРДР за вказаними фактами внесені не були, хоча згідно наявних матеріалів вбачалися явні ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, зокрема згідно фабул повідомлень чітко вбачалося, що невідома особа здійснила постріл із гладкоствольної зброї від якого постраждало двоє осіб.

Станом на цю ж годину матеріали ЄО №№ 9169, 9170, 9172, 9173 знаходились у керівника підрозділу поліції із супровідними листами на адресу керівника слідчого підрозділу.

15.09.2023 за вих. № 5136/115/108/06-2023 за підписом заступника начальника СВ П № 1 Полтавського РУП ГУНП капітана поліції Євгенія Новосельця на ім`я КНМП «ЛІЛ Кременчуцька» направлений запит щодо стану здоров`я та наданої допомоги ОСОБА_7 та ОСОБА_2 .

Цього ж дня, за вих. № 01-16/1604 установа повідомила, що у ОСОБА_7 15.09.2023 о 02.42 год. встановлений попередній діагноз: сліпе вогнепальне поранення лівої сідниці, правої нижньої кінцівки. Надано першу медичну допомогу. Від запропонованої госпіталізації відмовився.

У свою чергу за вих. № 01-16/1605 повідомлено, що ОСОБА_2 із 01.06 год. 15.09.2023 по 12.00 год. 15.09.2023 знаходився на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні. Діагноз: множинні вогнепальні непроникаючі поранення грудної клітки, попереку, лівої верхньої кінцівки, лівої нижньої кінцівки. Від подальшого лікування у хірургічному відділенні хворий відмовився.

За втручанням працівників ГУНП в Полтавській області вказаний факт перереєстрований до ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП ВнП №1 Кременчуцького РУП за № 9227 від 16.09.2023, та відомості внесені до ЄРДР за № 0000724, із попередньою правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 296 КК України.

За наслідками службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що підполковник поліції ОСОБА_1 порушила вимоги пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункти 4, 5 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575 (далі Інструкція № 575), абзацу 1 підпункту 12 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, пункту 4 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, пунктів 1, 2, 6 частини 3 статті 1, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIIІ, що виразилось у незабезпеченні невідкладного, не пізніше 24-х годин після надходження внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР, невжитті всіх вичерпних заходів для належного документування кримінального правопорушення, допущенні відсутності контролю за діями підлеглих.

За наслідками службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок, затверджений 02.10.2023, згідно якого ОСОБА_1 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 69 від 02.10.2023 заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 звільнено з посади.

Позивач не погодилася з таким наказом та звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон №580-VIII, за приписами частини першої статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У статті 18 Закону №580-VIII встановлені основні обов`язки поліцейського, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, зміст якої закріплений у статті 64 Закону №580-VIII; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Приписами частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом, у частині першій статті 1 якого визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, як закріплено у частині другій статті 1 Дисциплінарного статуту, ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя статті 13 Дисциплінарного статуту).

У статті 14 Дисциплінарного статуту, з-поміж іншого, визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Приписами частин першої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту встановлено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту).

Приписами частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Із наведених правових норм слідує, що службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників.

Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.

Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі № 480/1338/19.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі №802/1150/17-а Верховний Суд вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Кримінального процесуального кодексу України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до пп. 8 п. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України: розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Відповідно до пп. 12 п. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України: здійснює контроль за своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575 керівники органів та підрозділів поліції і органів досудового розслідування є відповідальними за належну організацію взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами поліції в запобіганні, виявленні й розслідуванні кримінальних правопорушень.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Матеріалами службового розслідування в повній мірі підтверджено, що підполковник поліції ОСОБА_1 порушила, зокрема, вимоги пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, пунктів 1, 2, 6 частини 3 статті 1, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIIІ, що виразилось у незабезпеченні невідкладного, не пізніше 24-х годин після надходження внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР, невжитті всіх вичерпних заходів для належного документування кримінального правопорушення, допущенні відсутності контролю за діями підлеглих.

Стосовно посилання позивача на те, що не було підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки зібрані матеріали та відмови ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надати пояснення свідчили про відсутність будь - якого складу кримінального правопорушення суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 477 КПК України, кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочате слідчим, дізнавачем, прокурором лише на підставі заяви потерпілого.

У той же час, ст. 296 КК України відсутня у переліку кримінальних злочинів віднесених до категорії приватного обвинувачення.

Відповідно до Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження.

Крім того, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги передбачають не здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що в межах 24х годин, відведених для внесення відомостей до ЄРДР позивач володіла достовірною інформацією про отримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вогнепальних поранень, суд відхиляє посилання позивача на відсутність у потерпілих будь - яких претензій.

Водночас, суд зауважує, що у своїх поясненнях, наданих в ході службового розслідування ОСОБА_1 визнавала порушення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, що було враховано як обставину, що пом`якшує відповідальність позивача.

Стосовно посилання позивача на те, що згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України відомості до ЄРДР вносяться виключно слідчим, дізнавачем або прокурором, а вона є керівником досудового розслідування суд зазначає таке.

Наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 затверджено Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення про ЄРДР).

Відповідно до абзацу 1 пункту 6 розділу ІІ Положення про ЄРДР реєстратори Реєстру (далі - Реєстратор) - уповноважені службові особи органів прокуратури та органів досудового розслідування, які за допомогою програмних засобів ведення Реєстру з урахуванням повноважень, визначених КПК України та цим Положенням, створюють (редагують) інформацію (електронні форми) про кримінальні правопорушення, осіб, що їх вчинили, та рух кримінальних проваджень, формують витяг з Реєстру тощо.

Згідно з абзацом 5 пункту 6 розділу ІІ Положення про ЄРДР реєстраторами є керівники органів досудового розслідування та органів дізнання, уповноважені на здійснення організації досудового розслідування та дізнання.

Таким чином, окрім контролю за діями підлеглих, ОСОБА_1 як керівник органу досудового розслідування, наділена повноваженнями на внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до відомостей із Журналу отримання матеріалів єдиного обліку (інв. № 708 н/т) із записами за 15.09.2023 зафіксовано фактичне отримання матеріалів заступником начальника відділення поліції начальником слідчого відділення підполковником поліції ОСОБА_1 , що остання засвідчила своїми підписами у вказаному журналі.

Вказане також підтверджується поясненнями, наданими ОСОБА_1 в межах проведення службового розслідування, де остання зазначила, що так і не прийняла рішення ні на повернення матеріалів ні на внесення до ЄРДР.

Підсумовуючи вищенаведене суд дійшов висновку, що оскаржений наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 69 від 02.10.2023 року Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника слідчого відділення поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відтак, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Підстави для розподілу судових витрат також відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити дії відмовити .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 29 березня 2024 року.

Суддя К.І. Клочко