Справа № 280/849/24
Суддя: Чернова Жанна Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

29 березня 2024 року Справа № 280/849/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чернової Ж.М. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» (далі-позивач) до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову по накладання штрафу від 09.01.2024 № 1, прийняту Головним управлінням Держпродспоживслужба в Запорізькій області.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 15 січня 2024 року позивач отримав постанову про накладання штрафу від 09.01.2024 № 1 прийнятою ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області. Відповідно до вказаної постанови на позивача накладено штраф у розмірі 51 00,00 грн за те що ТОВ «НВП «ВІАН» ввело продукцію в обіг, а саме: енергоспоживний продукт тепловипромінювач (термоизлучатель) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т230-150W E27, що зазначений у додатку 1 акту перевірки характеристик продукції від 28.12.2022 № 2, яка не віповідає вимогам пп. 2 абз. 4 ч. 2 п. 4 розділу «Вимоги до екодизайну» Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінювання, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 14.08.2019 № 734, а саме: на видному місці на упаковці, не вказана інформація, що вона не підходить для освітлення житлових приміщень, за що передбачено відповідальність за п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Вказує, що під час митного оформлення лампи TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27 та її випуску на митну територію України, митним органом було перевірено наявність та належність маркування знаком відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції. Наголошує, що неможливо дійсно встановити що виявлена у ФОП ОСОБА_1 лампа TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27, саме поставлена ТОВ «НВП «ВІАН» за видатковими накладними від 02.11.2021 № 1483 та від 12.11.2021 № 1556. Також, відповідно до Технічної документації виробника термін придатності (зберігання) ламп TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27 становить 24 місяці від дати виробництва. Звертаємо увагу, що від дати поставки (листопад 2021 року) до дати перевірки ФОП ОСОБА_1 (грудень 2023 року) минуло більше 2-х років, термін придатності (зберігання) закінчився, ФОП ОСОБА_1 мала змогу їх реалізувати. Вважає, що відповідачем не доведено, що виявлена у ФОП ОСОБА_1 лампа TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27 імпортована саме ТОВ «НВП «ВІАН». Крім того, окремий припис пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», на підставі якого прийнято оскаржувану постанову про накладання штрафу від 09.01.2024 № 1 а саме: „у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 9-р(II)/2023 від 01.11.2023. Позивач вважає постанову про накладання штрафу від 09.01.2024 № 1 протиправною та такою, що підлягає скасуванню. Просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Ухвалою суду від 31 січня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Відповідач у поданому до суду письмовому відзиві проти задоволення позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень посилається на те, що за результатами позапланової перевірки характеристик продукції (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) у розповсюджувача ФОП ОСОБА_1 , та враховуючи що згідно видаткових накладних від 02.11.2021 №1483, від 12.11.2021 №1556 постачальником продукції, що не відповідає встановленим вимогам є ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН», Головним управлінням здійснено позаплановий захід, на предмет додержання законодавства у сфері ринкового нагляду, перевірку характеристик продукції: енергоспоживчий продукт, тепловипромінювач, що знаходиться у постачальника ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН». 25.12.2023 розпочато проведення позапланової перевірки характеристик продукції. В ході перевіврки ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» було надано пакет документів щодо походження продукції, зокрема: - контракт від 07.08.2020 №С3-20/000153; інвойс від 26.10.2021 №С3-20/000153/10, в яких зазначено, що позивачем було ввезено вищезазначену продукцію на митну територію України з російської федерації. Так, в ході позапланової перевірки характеристик продукції встановлено, що позивач є імпортером, який ввів цю продукцію в обіг. 09.01.2024 за результатами розгляду матеріалів справи про застосування до суб`єктів господарювання штрафних санкцій, передбачених статтею 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», Головним управлінням прийнято рішення у формі постанови №1 про накладення штрафних санкцій, передбачених п.2 ч.2 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» за введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам на суму 51000,00 грн. Вказує, що позивач не заперечує, що дійсно він поставив вищезазначену продукцію ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується видатковими накладними від 02.11.2021 №1483 та від 12.11.2021 №1556. Наголошення про неможливість встановити, що виявлена у ФОП ОСОБА_1 . продукція поставлена саме позивачем відповідач вважає нічим не підтвердженим припущенням, як і те, що ФОП ОСОБА_1 мала змогу реалізувати цю продукцію. Відповідач вважає, що спірна постанова прийнята на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом установлені наступні обставини.

За результатами позапланової перевірки характеристик продукції (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) у розповсюджувача ФОП ОСОБА_1 , згідно наданих видаткових накладних від 02.11.2021 №1483, від 12.11.2021 №1556 постачальником продукції, що не відповідає встановленим вимогам є ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН».

Відповідно до наказу від 18.12.2023 №2 Про проведення позапланового зазоду зі здійснення державного ринкового нагляду, відповідно до вимог ст. 23, ст. 23-1, ст.24 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2010 №2735-VI, рішень Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізької області, які надійшли інформаційною системою державного ринкового нагляду та системою оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик від 14.12.2023 №P-470-2023, №P-471-2023, №P-472-2023 за результатами позапланової перевірки характеристик продукції (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) у розповсюджувача ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , та враховуючи, що згідно видаткових накладних від 02.11.2021 № 1483 та 12.11.2021 № 1556 постачальником продукції, що не відповідає встановленим вимогам є ТОВ "Науково-Виробниче Підприємство "ВІАН", наказано: 1. Начальнику відділу ринкового та метрологічного нагляду управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області Черних А.В., головному спеціалісту відділу ринкового та метрологічного нагляду управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області Меркуловій В.Г., головному спеціалісту відділу ринкового та метрологічного нагляду управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області ОСОБА_2 здійснити позаплановий захід, на предмет додержання законодавства у сфері ринкового нагляду, перевірка характеристик продукції: енергоспоживчий продукт, тепловипромінювач (теплоизлучатель ТМ «ЛИСМА» (LISMA) I 230-150W, Е27), що знаходиться у постачальника ТОВ «НВП «ВІАН» у термін з 25.12.2023 по 28.12.2023.

Згідно з направлення на проведення перевірки від 18.12.2023 №2, доручено провести перевірку характеристик продукції; тип перевірки: позапланова; місце розміщення продукції: не встановлено (адреса реєстрації: вул.Макаренка, буд.9, м.Запоріжжя, 69032); предмет перевірки: додержання законодавства у сфері державного ринкового нагляду, перевірка характеристик продукції: енергоспоживчий продукт, тепловипромінювач (теплоизлучатель ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т 230-150W, Е27); термін проведення перевірки: з 25.12.2023 по 28.12.2023.

За результатами перевірки складено Акт перевірки характеристик продукції від 28.12.2023 №2, який отримано наручно представником товариства. Порушення вимог законодавства, виявлені під час перевірки: Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області в ході проведення позапланової перевірки, за ланцюгом постачання ФОП ОСОБА_1 (акт перевірки характеристик продукції від 11.12.2023 встановлено розповсюдження продукції (енергоспоживчий продукт тепловипромінювач (термоизлучатель) TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27, виробник - російська федерація), що не відповідає вимогам технічних регламентів, а саме:

1. на енергоспоживчому продукті тепловипромінювачі (термоизлучателе) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т 230-150W E27 та на пакуванні (супровідні документи відсутні) не нанесено знак відповідності технічним регламентам.

2. на видному місці на упаковці не вказана інформація, що вона не підходить для освітлення житлового приміщення.

В ході перевірки, ФОП ОСОБА_1 надала видаткові накладні від 02.11.2021 №1483 та від 12.11.2021 №1556, в яких постачальником продукції є ТОВ "Науково-виробниче підприємство "ВІАН", .

До ТОВ "Науково-виробниче підприємство "ВІАН" направлено Вимогу про надання необхідних документів для проведення позапланової перевірки характеристик продукції (тепловипромінювач (термоизлучатель) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27) від 18.12.2023 на електронну адресу підприємства, рекомендованим листом.

В ході перевірки ТОВ "НВП "ВІАН" було надано пакет документів щодо походження продукції, зокрема:

контракт від 07.08.2020 №С3-20/000153;

інвойс від 26.01.2021 №С3-20/000153/10, в яких зазначено, що ТОВ "НВП "ВІАН" було ввезено вищезазначену продукцію на митну територію України з російської федерації.

Так, актом перевірки зафіксовано порушення ТОВ «НВП «ВІАН» п. 6, п. 9, п. 11 «Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів», затвердженого постановою КМУ від 03.08.2018 №804; пп.2 абз.4 ч.2 п.4 Розділ «Вимоги до екодизайну» «Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою КМУ від 14.08.2019 №734.

28.12.2023 складено протокол №1 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Відповідно до якого за результатами проведеної позапланової перевірки характеристик продукції (акт перевірки характеристик продукції від 28.12.2023 № 2 у ТОВ «НВП «ВІАН» виявлені порушення, що полягають у такому: введено в обіг продукцію, а саме енергоспоживчий продукт тепловипромінювач (термоизлучатель) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т 230-150W E27, яка не відповідає вимогам пп.2 абз.4 ч.2 п.4 Розділ «Вимоги до екодизайну» «Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою КМУ від 14.08.2019 №734, а саме: на видному місці на упаковці не вказана інформація, що вона не підходить для освітлення житлового приміщення, чим порушено вимоги п.2 ч.2 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». В ході позапланової перевірки характеристик продукцї встановлено, що згідно ч.7 ст.8 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» ТОВ «НВП «ВІАН» вважається особою, яка ввела цю продукцію в обіг, за що передбачено відповідальність згідно п.2 ч.2 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Постановою про накладення штрафу від 09.01.2024 № 1 за порушення пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» введення в обіг продукцію, а саме енергоспоживчий продукт тепловипромінювач (термоизлучатель) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т 230-150W E27, яка не відповідає вимогам пп.2 абз.4 ч.2 п.4 Розділ «Вимоги до екодизайну» «Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою КМУ від 14.08.2019 №734, а саме: на видному місці на упаковці не вказана інформація, що вона не підходить для освітлення житлового приміщення, за що передбачена відповідальність п.2 ч.2 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», постановлено ТОВ «НВП «ВІАН» сплатити у 15-денний строк штраф у розмірі 3000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 51 000 грн.

Позивач, не погодившись з прийнятою постановою, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та відповідним доводам сторін, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та й спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частини 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг ;вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю);санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Тобто, вказана вище норма Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», передбачає, що у конкретній сфері господарської діяльності іншими спеціальними законами можуть встановлюватися питання нагляду та контролю.

В свою чергу, відповідно до пункту 1 частини статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Дія Закону про ринковий нагляд поширюється на відносини щодо здійснення державного ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами (вимогами щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами), крім видів продукції, зазначених у цьому Законі.

Таким чином, з урахуванням частини 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» є спеціальним законом у сфері обігу нехарчової продукції, а тому суд вважає, що відповідач вірно застосовує його до спірних правовідносин.

Повноваження органів ринкового нагляду встановлюються статтею 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Так, відповідно до вказаної статті: «З метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності […] проводять перевірки характеристик продукції […] вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог».

Відповідно до частини 1 статті 22 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції», заходами ринкового нагляду є: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до частини 5 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції», рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою.

Законом України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції» визначається порядок прийняття вказаного акту.

Зокрема статтею 44 порядок прийняття Постанови про накладення штрафних (адміністративно-господарських) санкцій.

Постанову про накладення штрафних санкцій від 09.01.2024 № 1 прийнято за порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме за введення в обіг продукції (енергоспоживчий продукт тепловипромінювач (термоизлучатель) ТМ «ЛИСМА» (LISMA) Т 230-150W E27), яка не відповідає вимогам пп.2 абз.4 ч.2 п.4 Розділ «Вимоги до екодизайну» «Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою КМУ від 14.08.2019 №734, а саме: на видному місці на упаковці не вказана інформація, що вона не підходить для освітлення житлового приміщення.

З огляду на рішення, що оскаржуються, суд установив, що відповідач при його винесенні та застосуванні штрафних санкцій посилається на пункт 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

В свою чергу відповідно до положень пункту 2 частини 2 статті 44 цього Закону до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються штрафні санкції у разі: введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, - у розмірі від п`ятисот до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».

Факт того, що продукція, яка була предметом перевірки, не відповідала встановленим вимогам закону, сторонами не заперечується.

Крім того, позивачем не оскаржується питання щодо правомірності проведеної перевірки та її результатів.

Таким чином, суд робить висновок, що у відповідача були законні підстави та повноваження застосувати до позивача штрафні санкції.

При цьому суд не погоджується з позицією позивача про те, що: під час митного оформлення лампи TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27 та її випуску на митну територію України, митним органом було перевірено наявність та належність маркування знаком відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції; що неможливо дійсно встановити що виявлена у ФОП ОСОБА_1 лампа TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27, саме поставлена ТОВ «НВП «ВІАН» за видатковими накладними від 02.11.2021 № 1483 та від 12.11.2021 № 1556. Також, відповідно до Технічної документації виробника термін придатності (зберігання) ламп TM «ЛИСМА» (LISMA) T 230-150W E27 становить 24 місяці від дати виробництва. Від дати поставки (листопад 2021 року) до дати перевірки ФОП ОСОБА_1 (грудень 2023 року) минуло більше 2-х років, термін придатності (зберігання) закінчився, ФОП ОСОБА_1 мала змогу їх реалізувати.

Суд зазначає, що предметом спору є правомірність винесення постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області за результатом перевірки характеристик продукції, проведеної органом ринкового нагляду, а не митним органом.

Крім того позивач не заперечує, що дійсно ним було поставлено вищезазначену продукцію ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується видатковими накладними від 02.11.2021 №1483 та від 12.11.2021 №1556. Доводи позивача про те, що неможливо встановити, що виявлена у ФОП ОСОБА_1 . продукція поставлена саме позивачем, не підтверджені жодним належним доказом, як і те, що ФОП ОСОБА_1 , мала змогу реалізувати вищезазначену пролукцію.

Суд зазначає, що приписами ч.1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відтак, на позивача при зверненні до суду із відповідним позовом покладено обов`язок доведення заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч.12 ст.23 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

Матеріалами справи підтверджено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області за ланцюгом постачання продукції, було проведено позапланову перевірку у ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН», за результатами проведення якої складено акт перевірки характеристик продукції від 28.12.2023 №2.

Згідно з видатковою накладною №1483 від 02.11.2021 ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» поставило ФОП ОСОБА_1 лампи термовипромінювачі різного призначення Б 230/150Вт E27 у кількості 5000 штук.

Згідно з видатковою накладною №1556 від 12.11.2021 ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» поставило ФОП ОСОБА_1 лампи термовипромінювачі різного призначення Б 230/150Вт E27 у кількості 782 штук.

Таким чином, ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» було постачальником продукції.

В ході перевіврки ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» було надано пакет документів щодо походження продукції, зокрема: - контракт від 07.08.2020 №С3-20/000153; інвойс від 26.10.2021 №С3-20/000153/10, в яких зазначено, що позивачем було ввезено вищезазначену продукцію на митну територію України з російської федерації. Так, в ході позапланової перевірки характеристик продукції встановлено, що позивач є імпортером, який ввів цю продукцію в обіг.

Частиною 5 статті 44 Закону № 2735-VI адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації.

Відповідно до абз 7 частини 6 статті 44 Закону № 2735-VI, Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду (голова та члени або уповноважені посадові особи державного колегіального органу), які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.

Статтею 238 Господарського кодексу України передбачено, що за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності до суб`єктів господарювання можуть бути застосовані уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування адміністративно-господарські санкції, тобто заходи організаційно-правового або майнового характеру, спрямовані на припинення правопорушення суб`єкта господарювання та ліквідацію його наслідків.

Види адміністративно-господарських санкцій, умови та порядок їх застосування визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами. Адміністративно-господарські санкції можуть бути встановлені виключно законами.

Стосовно посилань позивача на визнання неконституційним окремого припису пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції», суд зазначає наступне.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 152 Конституції України передбачено, що закони та інші акти за рішенням Конституційного Суду України визнаються неконституційними повністю чи в окремій частині, якщо вони не відповідають Конституції України або якщо була порушена встановлена Конституцією України процедура їх розгляду, ухвалення або набрання ними чинності. Закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

У відповідності до ст. 91 Закону України «Про Конституційний Суд України» закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Отже, за загальним правилом рішення Конституційного Суду України змінює законодавче регулювання лише для правовідносин, що матимуть місце з дати ухвалення рішення, якщо інше не встановлено самим рішенням.

Як убачається з рішення Конституційного Суду України від 01.11.2023 № 9-р(II)/2023 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI зі змінами, а саме: «у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».

При цьому, суд зауважує, що окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI зі змінами, визнаний неконституційним, утрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Таким чином, окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» втрачає свою чинність лише 01.05.2024 та на даний час є чинним.

Отже постанова Головного управління Держпродспоживслужба в Запорізькій області про накладення штрафу від 09.01.2024 № 1 складена відповідно до вимог чинного законодавства України.

Виходячи з викладеного, суд не вбачає порушення норм чинного законодавства з боку відповідача.

За таких умов, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання протиправною та скасування постанови Головного управління Держпродспоживслужба в Запорізькій області від 09.01.2024 № 1.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Разом з тим, при розгляді даної справи суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України», «Проніна проти України» та «Серявін та інші проти України»: принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії».

Оцінюючи подані сторонами докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням обставин зазначених вище, суд прийшов до переконання про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат на підставі статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «ВІАН» (69032, м. Запоріжжя, вул. Макаренка, буд. 9, ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (69036, м.Запоріжжя, пр.Маяковського, буд.20-а, ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ж.М. Чернова