Справа № 380/4760/24
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2024-03-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2024 рокусправа № 380/4760/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Брильовського Р.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРАМІК ПЛЮС» (м. Львів, вул. Промислова, 60, ) до Львівської митниці (79007, м. Львів, вул. Костюшка, Т., 1, ) про визнання протиправними рішень, -

Встановив:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРАМІК ПЛЮС» до Львівської митниці, у якій просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000297/2 від 23.10.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000302/2 від 06.11.2023; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 01.02.2022 між ТзОВ «Керамік Плюс», Україна (покупець) та компанією «CERRAD», Poland (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №01/02/2022, предметом якого є визначення умов продажу виробником товарів, що виготовляються компаніями з групи компаній виробника, що входять до торгової пропозиції виробника і далі іменуються вироби, на території України. На виконання даного договору позивач здійснював імпорт та подальше митне оформлення ввезеного товару. Львівська митниця склала вісім рішень про коригування митної вартості товару. Митний орган встановив невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Позивач зазначає, що надав усі необхідні документи, які підтверджують числові значення митної вартості товару та дають можливість обчислити її, однак відповідач такі документи не врахував. Ці документи повністю підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не містять розбіжностей чи ознак підробки, а відтак у митниці не було правових підстав для витребування у декларанта додаткових документів. Однак, всупереч положенням ч. 3 ст. 53 МК, відповідач витребував додаткові документи, вказавши на наявність надуманих розбіжностей та не підтвердження усіх складових митної вартості. Зважаючи на це, митний орган прийняв рішення про коригування митної вартості (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів). З огляду на вказане, вважає позовні вимоги обґрунтованими, просить суд позов задовольнити.

Ухвалою 5.03.2024 суд позовну заяву ТзОВ «Керамік Плюс» залишив без руху.

Ухвалою від 12.03.2024 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Відповідач позову не визнав. 25.03.2024 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначив, що Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовували заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Документи, що підтверджують заявлений рівень митної вартості, подані ТзОВ «Керамік Плюс» не в повному обсязі та містять розбіжності, складові митної вартості не можна вважати такими, що є документально підтверджені та піддаються обчисленню. Таким чином, посадові особи Львівської митниці при здійсненні контролю митної вартості імпортованого позивачем товару діяли в межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства України. Зважаючи на викладене, відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши доводи представника позивача та відповідача, з`ясувавши обставини, на які позивач та відповідач посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд встановив наступне.

01.02.2022 між ТзОВ «Керамік Плюс» (покупець) та компанією «CERRAD», Poland (продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт №01/02/2022, предметом якого є визначення умов продажу виробником товарів, що виготовляються компаніями з групи компаній виробника, що входять до торгової пропозиції виробника і далі іменуються вироби, на території України.

1.Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) N (S)FSE-15/09/23/DEX від 14.09.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 11 006,93 Євро.

Позивач, з метою митного оформлення вказаного товару 18.09.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA55U8 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією №23UA55U8 в якості підстави для застосування основного методу було надано наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір No01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа NoZS-128/09/23/DEX від 12.09.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-15/09/23/DEX від 14.09.2023; прайс-лист №(S)FSE-15/09/23/DEX від 15.09.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція Noll8JBKLN9 від 13.09.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 118 від 13.09.2023; автотранспортна накладна б/н від 15.09.2023; договір на перевезення №07/02/2022 від 07.02.2022; рахунок-фактура про надання послуг перевезення No328 від 15.09.2023; копія митної декларації країни відправлення No23PL341010E0280210 від 15.09.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459262 від 15.09.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення від митниці декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до ст. 53 МК України.

Декларант на вимогу надіслав рахунок-проформу, платіжну інструкцію, банківські рахунки про оплату за транспортні послуги та відповідь на вимогу про неможливість надання інших документів.

19.09.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів N UA209000/2023/000239/2, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 No4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари.

Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року No4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД від N UA403030/2023/19231 від 07.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,67дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося».

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення N UA209190/2023/000487. Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 19.09.2023 №UA209000/2023/000239/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларант подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер N 23UA02U0 та 19.09.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

За вказаною митною декларацією ТОВ сплачено податків у сумі 106 701, 34 гривень (інформація відображена у графі В даної митної декларації). Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити при оподаткуванні товару та сплатив, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 16 062, 48 гривень.

2. Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) N (S)FSE-19/09/23/DEX від 15.09.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 12 650, 46 Євро. Позивач, з метою митного оформлення вказаного товару 18.09.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA72U0 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією №23UA72U0 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір No01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа NoZS-132/09/23/DEX від 12.09.2023; рахунок-фактура (Інвойс) No(S)FSE-19/09/23/DEX від 15.09.2023; прайс-лист №(S)FSE-19/09/23/DEX від 15.09.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція NO119JBKLN9 від 14.09.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 119 від 14.09.2023; автотранспортна накладна б/н від 15.09.2023; договір на перевезення №07/02/2022 від 07.02.2022; рахунок-фактура про надання послуг перевезення №329 від 15.09.2023; копія митної декларації країни відправлення №23PL341010E0281439 від 15.09.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459414 від 03.10.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення від митниці декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до ст. 53 МК України.

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

19.09.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000240/2, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару.

Декларант на вимогу повторно надіслав рахунок-проформу, платіжну інструкцію, банківські рахунки про оплату за транспортні послуги та відповідь на вимогу про неможливість наданні інших документів.

Львівська митниця не визнала заявлену митну вартість.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року No4495-VI розділ III.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували:

Товар №1 - керамічна плитка звичайних розмірів артикулів ELEWACJA LOFT BRICK CARDAMOM 245x65x8, ELEWACJA LOFT BRICK CHILI 245x65x8, KAMIEN CER 25 NEFRYT 300x148x9, KAMIEN PIATTOANTRACYT 300x74x9, KAMIEN PIATTO GRIS 300x74x9, STOPNICAPIATTO ANTRACYT 300x300x9, загальною вагою 16116,4 кг МД NoUA403030/2023/19231 від 07.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,67 дол. США за кг. Розрахунок митної вартості за цими артикулами: 16116, 4 кгх 0,67 = 10797,988 дол. США.

Широкоформатна керамічна плитка артикулів GRES BATISTA DESERT RECT. 1197x597x8, GRES CONCRETE ANTHRACITE RECT. 797x797x8, GRES MARQUINA GOLD RECT. 1997x1197x8, GRES MARQUINE NERO POLER 2797x1197x6, GRES MASTERSTONE WHITE POLER 2797x1197x6, GRES STATURIO NUOVO POLER 2797x1197x6, GRES TOCOMA STEEL RECT. 1197x597x8, PODLOGA CERROS GRAFIT 600x600x8.5, загальною вагою 5450, 5 кг слугувала МД NoUA209170/2023/69475 від 30.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 2, 17 дол. США за кг.

Розрахунок митної вартості за цими артикулами: 5350,5 х 2,17 = 11610,585 дол. США. Всього по товару N1 загальною вагою 21466, 9 кг вартість становить 22408,573 дол. США. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення NoUA209190/2023/000488.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 19.09.2023 N UA209000/2023/000240/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларант подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA07U5, та 19.09.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та сплатив, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 63 407, 31 гривень.

3.Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) №(S)FSE-106/09/23/DEX від 29.09.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 10 298,98 Євро. Позивач, з метою митного оформлення вказаного товару 04.10.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №23UA06U7 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією №23UA06U7 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір №01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа №ZS-353/09/23/DEX від 28.09.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-106/09/23/DEX від 29.09.2023; прайс-лист №(S)FSE-106/09/23/DEX від 29.09.2023; платіжна інструкція NO122JBKLN9 від 29.09.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 122 від 29.09.2023; автотранспортна накладна б/н від 03.10.2023; договір на перевезення №07/02/2022 від 07.02.2022; рахунок-фактура про надання послуг перевезення №348 від 03.10.2023; копія митної декларації країни відправлення №23PL341010E0299705 від 03.10.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459414 від 03.10.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення від митниці декларанту наступного змісту: «Письмова вимога щодо надання додаткових документів по митній вартості Товар(и)№1. Необхідне подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до ст. 53 МКУ, а саме: - зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок на перевезення, договір на перевезення); - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення;- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями».

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

04.10.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000268/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Листом від CERRAD Sp. z о.о. до ТОВ "КЕРАМІК ПЛЮС" зазначено надання знижок у розмірі до 20% від вартостей попередніх. Також на замовлення від 03.04.2023 зазначено про надання додаткової знижки у розмірі 20% (крім наданих знижок). Однак, відсутні документально підтверджені обґрунтування щодо змін ринкових, конкурентних умов чи інших обставин, що призвели до надання такої знижки. Подані додатково банківські рахунки про оплату за транспортні послуги не стосуються даної поставки товару. Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року N 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД N UA403030/2023/19231 від 07.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,67 дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення NOUA209190/2023/000528.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 04.10.2023 N UA209000/2023/000268/2. На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер No23UA80U6, та 04.10.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 24 113,82 гривень.

4. Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) №(S)FSE-22/10/23/DEX від 19.10.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 9 973,88 Євро. Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 23.10.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію No23UA25U8 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією No23UA25U8 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір №01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа NoZS-30/10/23/DEX від 04.10.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-22/10/23/DEX від 19.10.2023; прайс-лист No(S)FSE-22/10/23/DEX від 19.10.2023; платіжна інструкція NO124JBKLNA від 16.10.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 124 від 16.10.2023; автотранспортна накладна №095157 від 19.10.2023; договір на перевезення Nol7/2022 від 01.05.2022; рахунок на оплату послуг перевезення No6513 від 19.10.2023; копія митної декларації країни відправлення No23PL341010E0318187 від 19.10.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459353 від 19.10.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості.

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

23.10.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000297/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах.

За результатами проведеного опрацювання Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості,

Декларант на вимогу надіслав рахунок-проформу, платіжну інструкцію, банківські рахунки про оплату за транспортні послуги, та відповідь на вимогу про не можливість надання інших документів. Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року N 4495-VI розділ III.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД №UA403030/2023/19231 від 07.08.2023, де митна вартість такого товару становить 0,67 дол. СІЛА за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення NoUA209190/2023/000567. Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 23.10.2023 №UA209000/2023/000297/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларант подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер No23UA27Ul, та 24.10.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 26 876,05 гривень.

5.Згідно з Рахунком-фактурою (Інвойсом) №(S)FSE-44/10/23/DEX від 25.10.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 10 209,78 Євро. Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 27.10.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію N23UA48U0 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією N23UA48U0 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір №01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа №ZS-177/10/23/DEX від 18.10.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-44/10/23/DEX від 25.10.2023; прайс-лист №(S)FSE-44/10/23/DEX від 25.10.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція Nol25JBKLNA від 23.10.2023;платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 125 від 23.10.2023; автотранспортна накладна №095109 від 25.10.2023; договір на перевезення Nol7/2022 від 01.05.2022; рахунок на оплату послуг перевезення №6614 від 25.10.2023; копія митної декларації країни відправлення №23PL341010E0324186 від 25.10.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459439 від 27.10.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості.

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

27.10.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000299/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 N 4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах.

За результатами проведеного опрацювання митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості.

Декларант на вимогу надіслано рахунок-проформу, платіжну інструкцію, банківські рахунки про оплату за транспортні послуги, та відповідь на вимогу про неможливість надання інших документів. Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року № 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД № UA403030/2023/24396 від 25.10.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,676 дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення NoUA209190/2023/000569.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 27.10.2023 №UA209000/2023/000299/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларант подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер No23UA11U8, та 27.10.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 26 315,80 гривень.

6.Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) №(S)FSE-83/10/23/DEX від 30.10.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 10 183,99 Євро. Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 31.10.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію No23UA38U0 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією No23UA38U0 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір No01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа №ZS-249/10/23/DEX від 24.10.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-83/10/23/DEX від 30.10.2023; прайс-лист №(S)FSE-83/10/23/DEX від 30.10.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція Nol26JBKLNA від 26.10.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 126 від 26.10.2023,- автотранспортна накладна №095609 від 30.10.2023; договір на перевезення №017/2022 від 01.05.2022; рахунок на оплату послуг перевезення No6722 від 30.10.2023; копія митної декларації країни відправлення №23PL341010E0328612 від 30.10.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0466603 від 30.10.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості.

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

01.11.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000300/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах. За результатами проведеного опрацювання встановлено невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості.

Декларант на вимогу надіслав рахунок-проформу, платіжну інструкцію, банківські рахунки про оплату за транспортні послуги за серпень 2023 року, та відповідь на вимогу про не можливість надання інших документів.

Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року No 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД No UA403030/2023/24396 від 25.10.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,676 дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №OUA209190/2023/000576.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 01.11.2023 N UA209000/2023/000300/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларант подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA40U7, та 01.11.2023 вона була оформлена Львівською митницею. Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 24 796,40 гривень.

7.Згідно з Рахунком-фактурою (Інвойсом) №(S)FSE-130/10/23/DEX від 31.10.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 11 814,04 Євро. Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 06.11.2023 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію No23UA94U8 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларантом до митного контролю разом з митною декларацією №23UA94U8 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації:зовнішньоекономічний договір №01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа №ZS-331/10/23/DEX від 30.10.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-130/10/23/DEX від 31.10.2023; прайс-лист №(S)FSE-130/10/23/DEX від 31.10.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція №O127JBKLNB від 02.11.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 127 від 02.11.2023; автотранспортна накладна №095110 від 03.11.2023; договір на перевезення №7/2022 від 01.05.2022; рахунок на оплату послуг перевезення №6818 від 03.11.2023; копія митної декларації країни відправлення №23PL341010E0332505 від 03.11.2023; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0459445 від 03.11.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

6.11.2023 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NoUA209000/2023/000302/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 N 4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах. За результатами проведеного опрацювання встановлено невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості.

Декларант на вимогу надіслав платіжні інструкції про оплату за транспортні послуги, лист про знижку, та відповідь на вимогу про не можливість надання інших документів. Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Листом від CERRAD Sp. z о.о. до ТОВ "КЕРАМІК ПЛЮС" зазначено надання знижок у розмірі до 20% від вартостей попередніх. Також на замовлення від 03.04.2023 зазначено про надання додаткової знижки у розмірі 20% (крім наданих знижок). Однак, відсутні документально підтверджені обґрунтування щодо змін ринкових, конкурентних умов чи інших обставин, що призвели до надання такої знижки. Подані додатково банківські рахунки про оплату за транспортні послуги не стосуються даної поставки товару. Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МК України та у відповідності до ч.5 ст.54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року N 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД №UA403030/2023/24396 від 25.10.2023, де митна вартість такого товару становить 0,676 дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209190/2023/000581.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 06.11.2023 №UA209000/2023/000302/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №23UA86U9, та 06.11.2023 вона була оформлена Львівською митницею.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 11 875,57 гривень.

8.Відповідно до Рахунку-фактури (Інвойсу) №(S)FSE-45/12/23/DEX від 28.12.2023 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 10 683,76 Євро. Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 05.01.2024 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №24UA26U2 відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема на які прийняті оскаржувані рішення (плитка керамічна).

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією No24UA26U2 в якості підстави для застосування основного методу надав наступні документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: зовнішньоекономічний договір No01/02/2022 від 01.02.2022; рахунок-проформа №ZS-80/12/23/DEX від 12.12.2023; рахунок-фактура (Інвойс) №(S)FSE-45/12/23/DEX від 28.12.2023; прайс-лист №(S)FSE-45/12/23/DEX від 28.12.2023; лист комерційним партнерам від 03.04.2023; платіжна інструкція №l31JBKLNC від 14.12.2023; платіжна інструкція в іноземній валюті №MUR 131 від 14.12.2023; автотранспортна накладна №094733 від 03.01.2024; договір на перевезення №l7/2022 від 01.05.2022; рахунок на оплату послуг перевезення №34 від 03.01.2024; копія митної декларації країни відправлення №24PL341010E0001202 від 03.01.2024; свідоцтво на перевезення №PL/MF/AS0466698 від 03.01.2024.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення декларанту про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості.

Декларант просив здійснити митне оформлення товарів по заявленій митній вартості.

5.01.2024 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів NUA209000/2024/000010/2, в графі 33 якого було вказано: Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52,53,54,55,58,335 Митного кодексу України від 13.03.2012 N 4495-VI (далі- МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Відповідно до п.1 ч.4 та ч.2 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, щодо визначення митної вартості товару.

Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах.

За результатами проведеного опрацювання Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості та проведеного розрахунку митної вартості, визначеної за основним методом.

Декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження числового значення заявленої митної вартості,

Декларант на вимогу надіслав платіжні інструкції про оплату за транспортні послуги, лист про знижку, та відповідь на вимогу про не можливість надання інших документів. Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Листом від CERRAD Sp. z о.о. до ТОВ "КЕРАМІК ПЛЮС" зазначено надання знижок у розмірі до 20% від вартостей попередніх. Також на замовлення від 03.04.2023 зазначено про надання додаткової знижки у розмірі 20% (крім наданих знижок).

Однак, відсутні документально підтверджені обґрунтування щодо змін ринкових, конкурентних умов чи інших обставин, що призвели до надання такої знижки. Подані додатково банківські рахунки про оплату за транспортні послуги не стосуються даної поставки товару. Відмовою в наданні необхідних додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість.

Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митному органі та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) Митний кодекс України від 13.03.2012 року N 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала: МД No UA403030/2023/24396 від 25.10.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,676 дол. СІЛА за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення NoUA209190/2024/000006. Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 05.01.2024 № UA209000/2024/000010/2.

На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер No24UA68U9, та 05.01.2024 вона була оформлена Львівською митницею у митному відношенні. Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та фактично сплатив внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 17 229,40 гривень.

Позивач вважає, що рішення про коригування митної вартості є протиправними та такими, що підлягають скасуванню з нижченаведеним підстав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України від 13.03.2012 № 4495-VI (далі - МК України).

Згідно з ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Відповідно до положень ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні- експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до положень ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

За змістом ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Відповідно до ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно положень ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідно до Генеральної угоди про тарифи і торгівлю (ГАТТ), підписаної 30.10.1947, оцінка імпортованого товару для митних цілей (митна вартість) повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито.

Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року митною вартістю імпортованих товарів є їх контрактна вартість, тобто ціна, що фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт до країни імпорту.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Разом з тим дискреційні функції таких органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

Витребування документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК України, може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо заявленої митної вартості товару, а саме: якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України: 1) містять розбіжності; 2) містять наявні ознаки підробки; 3) не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 4) не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Поряд з цим витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації.

Наведені висновки узгоджуються з правовим висновками, викладеними у подібних правовідносинах як Верховним Судом України у судових рішеннях від 31.03.2015 у справі №21-127а15, від 02.06.2015 у справі №21-498а15, так і Верховним Судом у постановах від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, від 14.08.2018 у справі №826/5868/16.

Відповідно до правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 27.03.2021 у справі № 540/2605/18, від 07.02.2023 у справі № 804/5961/16, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 08.04.2008, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15.09.2009).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119).

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 «Про захист особи відносно актів адміністративних органів» урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції. Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

Такими принципами, згідно з додатком до Резолюції, зокрема, є: - право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть враховані адміністративним органом; - виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

Перелічені принципи частково імплементовані у нормах Митного кодексу України, які передбачають проведення консультацій між митним органом та декларантом, вимогами цього кодексу щодо належного мотивування при витребуванні додаткових документів під час контролю правильності визначення митної вартості, щодо вичерпного роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів.

Втім, обставини вказаної справи свідчать про відсутність практичної реалізації вказаних принципів в діяльності відповідача. Зокрема, на це вказує формальне виконання процедури консультацій, надлишкове узагальнення причини невизнання задекларованої позивачем митної вартості.

До аналогічного висновку прийшов і Верховний Суд у своїй постанові від 12.04.2018 у справі №820/2014/17.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У цій справі суд встановив, що позивач, подавши вісім митних декларацій, визначив митну вартість товарів за ціною договору.

Відповідач всупереч поданих документів прийняв рішення про коригування митної вартості товарів: №UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023; №UA209000/2023/000297/2 від 23.10.2023; №UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023; №UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023; №UA209000/2023/000302/2 від 06.11.2023; №UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024.

Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугували:

1. Рішення № UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023 (МД № 23UA55U8 від 18.09.2023) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року № 4495-VI розділ III -- МД № UA403030/2023/19231 від 07.08.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,67 дол. США за кг;

2. Рішення № UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023 (МД № 23UA72U0 від 18.09.2023) - неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ).

Товар № 1 - керамічна плитка звичайних розмірів артикулів ELEWACJA LOFT BRICK CARDAMOM 245x65x8, ELEWACJA LOFT BRICK CHILI 245x65x8, KAMIEN CER 25 NEFRYT 300x148x9, KAMIEN PIATTO ANTRACYT 300x74x9, KAMIEN PIATTO GRIS 300x74x9, STOPNICA PIATTO ANTRACYT 300x300x9, загальною вагою 16116,4 кг, МД № UA403030/2023/19231 від 07.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 0,67 дол. США за кг. Розрахунок митної вартості за цими артикулами: 16116,4кг х 0,67 = 10797,988 дол.США. Широкоформатна керамічна плитка артикулів GRES BATISTA DESERT RECT. 1197x597x8, GRES CONCRETE ANTHRACITE RECT. 797x797x8, GRES MARQUINA GOLD RECT. 1197x1197x8, GRES MARQUINA NERO POLER 2797x1197x6, GRES MASTERSTONE WHITE POLER 2797x1197x6, GRES MATTINA BIANCO RECT. 1202x297x8, GRES MATTINA MARRONE RECT. 1202x297x8, GRES SOFTCEMENT SILVER RECT. 2797x1197x6,GRES STATUARIO NUOVO POLER 2797x1197x6, GRES TACOMA STEEL RECT. 1197x597x8, PODLOGA CERROS GRAFIT 600x600x8,5, загальною вагою 5350,5 кг слугувала МД № UA 209170/2023/69475 від 30.08.2023 року, де митна вартість такого товару становить 2,17 дол. США за кг. Розрахунок митної вартості за цими артикулами: 5350,5кг х 2,17= 11610,585 дол. США.

Всього по товару № 1 загальною вагою 21466,9 кг вартість становить 22408,573 дол. США або 1,0439 дол. США за кг.

Товар № 2 - МД № UA 100390/2023/707925 від 21.06.2023, де вартість товару № 14 зі схожими характеристиками становить 2,057 дол. США за кг.

3. Рішення № UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023 (МД № 23UA06U7 від 04.10.2023) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) - МД № UA403030/2023/19231 від 07.08.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,67 дол. США за кг.

4. Рішення № UA209000/2023/000297/2 від 23.1О.2О23 (МД № 23UA25U8 від 23.10.2023) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) - МД № UA403030/2023/19231 від 07.08.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,67 дол. США за кг.

5. Рішення № UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023 (МД № 23UA48U0 від 27.10.2023) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) - МД № UA403030/2023/24396 від 25.10.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,676 дол. США за кг.

6. Рішення № UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023 (МД № 23UA38U0 від 31.10.2023) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) - МД № UA403030/2023/24396 від 25.10.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,676 дол. СІЛА за кг.

7. Рішення № UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024 (МД № 24UA26U2 від 05.01.2024) - неможливо застосувати метод 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) - МД № UA403030/2023/24396 від 25.10.2023, де вартість подібного (аналогічного) товару зі схожими характеристиками становить 0,676 дол. США за кг.

Як видно зі змісту оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023; №UA209000/2023/000297/2 від 23.10.2023; №UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023; №UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023; №UA209000/2023/000302/2 від 06.11.2023; №UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024 серед підстав для їхнього прийняття було те, що у п. 3 контракту від 01.02.2021 №01/02/2022 вказано, що умовою придбання товару є подання замовлення. Замовлення до митного оформлення не подавалось.

Щодо цього суд зазначає, що замовлення до контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару, оскільки у замовленні може міститися лише інформація про кількість та асортимент товару, який замовляє позивач. І таке замовлення не буде мати жодного значення для числових визначень митної вартості. Більше того, на законодавчому рівні відсутнє визначення складових (реквізитів) замовлення до зовнішньоекономічного контракту.

Статтею 53 МК України визначено перелік документів, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості, і серед переліку немає замовлень чи будь-яких інших попередніх документів. При цьому, згідно з ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Суд встановив, що до митного оформлення по кожній поставці товару подавались фактури-проформи, які за своєю суттю є попереднім інвойсом та існують для узгодження ціни, обсягу поставки, тощо. І лише після затвердження рахунків-проформ складається комерційний інвойс. Тому надані до митного оформлення фактури-проформи можна вважати замовленнями.

Усі витрати на товар, які були понесені ТзОВ «Керамік Плюс» за контрактом №01/02/2022 від 01.02.2022, включені у заявлену митну вартість. Отже, подані декларантом документи підтверджують заявлену митну вартість товару.

Також в рішеннях про коригування митної вартості товарів в якості підстави їх прийняття відповідач зазначив зауваження щодо непропорційності розбитого розміру транспортних витрат щодо всього кілометражу. Зокрема, вказує, що вартість перевезення по іноземній території є вищою за вартість перевезення по території України з розрахунку на 1км.

Стосовно цього суд зазначає, що розмір транспортних витрат відрізняється, оскільки у вартість витрат по іноземній території (Польща), на відміну від витрат по території України, включається час очікування на перетин кордону - проживання, харчування, стояння в черзі, проїзд платними дорогами і т.д.

Суд погоджується з твердженням позивача про те, що вартість палива за кордоном є більшою, ніж в Україні. Витрати на транспортування товару від польського Stfrachowice до українсько- польського кордону включені в митну вартість відповідно до умов поставки FCA. Отже, заявлена митна вартість є більшою, і відповідно більшими є платежі, що сплачуються декларантом.

Щодо зауважень про розбіжності між сумою, вказаною в експортних деклараціях та в інвойсах.

Суд зазначає, що згідно з Інструкцією щодо заповнення митних декларацій (INSTRUKCJA WYPELNIANIA ZGLOSZEN CELNYCH), яка діє в РП, статистична вартість означає приблизну теоретичну вартість товарів у час і в місці, де вони залишають територію держави-члена, де вони перебували на момент випуску в митну процедуру («Держава-член-експортер»).

Таким чином, статистична вартість включає (внутрішню) вартість товарів і витрати на транспортування та страхування, понесені або розраховані від пункту відправлення транспорту до пункту виїзду з цієї держави-члена. В експортній декларації вказується статистична вартість (вартість на кордоні Польщі), а не фактурна. При здійсненні позивачем операцій було визначено умови поставки Starchowice, тобто татистична вартість, зазначена у відповідній графі експортних декларацій включала вартість продажу та вартість доставки з Starchowice до українсько-польського кордону. Таким чином, фактурна вартість (вартість товару) та статистична вартість, зазначена в митній декларації при умовах поставки FCA Starachowice, не можуть співпадати.

Суд зазначає, що правила заповнення митної декларації в Україні розрізняють поняття фактурної та статистичної вартості. Так, відповідно до Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за № 1372/21684 у графі 42 митної декларації з точністю до чотирьох знаків у дробовій частині наводиться фактурна вартість товару у валюті, в якій складені рахунки або інші документи, які визначають вартість товару, а у графі 46 митної декларації зазначається у валюті України поділене на 1 000 й округлене до п`яти знаків у дробовій частині значення митної вартості товару, наведене в графі 45 МД, якщо графа 45 МД заповнюється.

Митна декларація країни відправлення за змістом ч. 2 ст. 53 МК України не є основним документом, який підтверджують митну вартість товарів. Відповідно до п. 7 частини третьої ст. 53 Митного кодексу копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Більш того позивач не впливає на заповнення експортної декларації і тому подав його митниці в такому вигляді, в якому отримав від відправника.

Стосовно зауваження митного органу про те, що частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Листом від CERRAD Sp. z о.о. до ТОВ "КЕРАМІК ПЛЮС" зазначено надання знижок у розмірі до 20% від вартостей попередніх. Також на замовлення від 03.04.2023 зазначено про надання додаткової знижки у розмірі 20% (крім наданих знижок). Однак, відсутні документально підтверджені обґрунтування щодо змін ринкових, конкурентних умов чи інших обставин, що призвели до надання такої знижки.

В листі від 03.04.2023 Cerrad Sp. z .о.о. зазначило: «Зараз ситуація на ринку енергоносіїв в Європі динамічно змінюється та вимагає від нас дій, спрямованих на забезпечення доступності товару і гарантування стабільних цін. Після стрімкого зростання цін на енергоносії з жовтня 2021 по жовтень 2022 понад як в 4 рази, у 1- му/2-му кварталах 2023 маємо суттєве зниження цін на газ, що стало позитивним поштовхом для зменшення відпускних цін з фабрики до 20%. На замовлення від 03.04.2023 - додаткова знижка до 20% на умовах передплати. Вважає, що гарантія цін і стабільність є ключовим для розвитку нашої співпраці у найближчі місяці. З цієї причини вирішили запропонувати нові умови з 03.04.2023 року. Це дасть можливість уникнути впливу коливань цін на енергоносії та утримувати стабільні ціни на товари Cerrad Sp. z .о.о. Розраховуємо на ваше розуміння та сподіваємося на плідну співпрацю». Таким чином, даний лист і є підтвердженням того, чому Cerrad Sp. z .о.о. надав таку знижку ТОВ «Керамік плюс».

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанова від 21.10.2021 у справі N420/4820/19, постанова від 25.02.2021 у справі 810/3295/17, постанова від 23.11.2022 у справі N810/2547/17).

Суд встановив, що відповідач витребував абсолютно усі можливі документи, визначені ч.3 ст.53 Митного кодексу України та не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації. Натомість відповідач прийняв оскаржувані рішення у зв`язку із неподанням декларантом всіх витребуваних у нього документів.

Проаналізувавши обставини, що встановлені у цій справі суд зазначає, що надані декларантом документи виключали обґрунтовані сумніви митного органу в правильності зазначеної митної вартості товарів, висновки про що зроблено вище.

Суд враховує, що відповідно до норм чинного законодавства з питань митної справи митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.

Натомість під час розгляду справи судом з`ясовано, що зауваження митного органу по суті носять формальний характер та окремо або у своїй сукупності не свідчать про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.

При цьому суд додатково звертає увагу на те, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення. Відповідно, рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару, висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Відтак, зазначені митним органом у повідомленні та в рішенні про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність, які стали підставою для витребування додаткових документів та прийняття картки відмови і коригування митної вартості товару не можуть бути визнані судом об`єктивними, обґрунтованими і такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що при здійсненні імпортування товару на митну територію України, позивач для підтвердження заявленої ним митної вартості товару надав повний пакет документів відповідно до переліку, передбаченого ч. 2 ст. 53 МК України, а тому використання відповідачем другорядних методів визначення митної вартості.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частинами 1, 2 ст. 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням встановлених обставин та наведених правових положень, суд приходить до висновку, що відповідачем не дотримано наведені приписи ч. 2 ст. 2 КАС України при прийнятті оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог ТОВ «Керамік Плюс», оскільки рішення про коригування митної вартості товарів: №UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023; №UA209000/2023/000297/2 від 23.10.2023; №UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023; №UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023; №UA209000/2023/000302/2 від 06.11.2023; №UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024 підлягають скасуванню як протиправні.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю.

Відповідно до правил ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295 КАС України суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів: №UA209000/2023/000239/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000240/2 від 19.09.2023; №UA209000/2023/000268/2 від 04.10.2023; №UA209000/2023/000297/2 від 23.10.2023; №UA209000/2023/000299/2 від 27.10.2023; №UA209000/2023/000300/2 від 01.11.2023; №UA209000/2023/000302/2 від 06.11.2023; №UA209000/2024/000010/2 від 05.01.2024.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (, місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Керамік Плюс» (; місцезнаходження: 79024, м. Львів, вул. Промислова, 60) сплачений при подачі позову до суду судовий збір у сумі 2528,13 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБрильовський Роман Михайлович