Справа № 340/296/24
Суддя: С.В. ДЕГТЯРЬОВА
Дата ухвалення: 2024-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/296/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Дегтярьова С.В., розглянувши матеріали зустрічного позову в адміністративній справі

за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, ЄДРПОУ ВП 43995486)

до відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення податкового боргу,

У С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Гурівської сільської територіальної громади податковий борг по орендній платі з фізичних осіб в сумі 155772,61 грн.

Позов мотивовано тим, що відповідач має податковий борг з орендної плати з фізичних осіб в сумі 155772,61 грн, який виник на підставі податкових повідомлень-рішень від 08.06.2023 р. №-1128 та №-1128. Оскільки податковий борг відповідачем добровільно не погашений, позивач просить суд стягнути його на користь місцевого бюджету.

Ухвалою судді від 16.02.2024 року відкрито провадження у справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Позивачем подано заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та зустрічний позов, у якому він просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення форми "Ф" від 08.06.2023 р. №-1128 та №-1128.

Відповідно до статті 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Вимоги за зустрічним позовом про визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень пов`язані з первісним позовом, оскільки їх задоволення може виключити повністю або частково задоволення первісного позову про стягнення податкового боргу.

Суд установив, що зустрічний позов поданий з порушенням вимог статті 161 КАС України.

Так, ч.3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» установлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Зважаючи на зміст позовних вимог встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру в розмірі 155772,61 грн., а тому підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1557,72 грн. (155772,61 грн х 1%).

Всупереч ч.3 ст.161 КАС України до зустрічного позову не додано документ про сплату судового збору.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27.01.2022 року у справі №160/11673/20 сформулював правовий висновок про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною 2 статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій постанові судова палата відступила від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у попередніх постановах Верховного Суду, щодо наявності у платника податків права на звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору.

У цій постанові судова палата наголосила, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду у подібних до цієї справах суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати його пропущеним, а так само наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Відповідно до пункту 58.3 статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 42.2, 42.5 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

У зустрічній позовній заяві позивач зазначає, що про наявність спірних рішень дізналась у січні 2024 року отримавши позовну заяву про стягнення з неї податкового боргу.

При цьому до матеріалів справи Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області надано спірні податкові повідомлення-рішення з відміткою про їх отримання 22.06.2023 р.

Таким чином, вказанні податкові повідомлення-рішення вважаються врученими 22.06.2023 року. Відтак перебіг шестимісячного строку звернення до суду для їх оскарження розпочався 23.06.2023 року та закінчився 23.12.2024 року.

ОСОБА_1 , яка звернулася до суду з цим зустрічним позовом у березні 2024 року, пропустила шестимісячний строк, установлений частиною 2 статті 122 КАС України. Всупереч вимогам частини 6 статті 161 КАС України до зустрічної позовної заяви не додано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України, згідно з частинами 1, 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 178, 248, 256 КАС України, суддя

У Х В А Л И Л А:

1. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 спосіб і строк усунення недоліків зустрічної позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску та документальні докази сплати судового збору у розмірі 1557,72 грн. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. ДЕГТЯРЬОВА