Справа № 520/5571/24
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2024-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26 березня 2024 р. Справа № 520/5571/24
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд.3,м. Київ,03048) про поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції № 678 від 13.12.2023 року про застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції № 63 о/с від 12.01.2024 року про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.01.2024 року по день прийняття рішення;

- рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми платежу за один місяць допустити до негайного виконання.

Ухвалою від 05.03.2024р. адміністративний позов залишено без руху. Повідомлено позивача про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

18.03.2024 року, на виконання вимог ухвали суду позивачем надано клопотання про поновлення строків звернення до адміністративного суду.

У вказаному клопотанні позивач зазначив, що зі спірними наказами № 678 від 13.12.2023 року та № 63 о/с від 12.01.2024 року був ознайомлений 30.01.2024 року в день отриманні їх за допомогою послуг поштового зв`язку, що надаються АТ «Укрпошта» та підтверджується копією конверта рекомендованого листа із зазначенням номера накладної та витягом з офіційного сайту АТ «Укрпошта» (додатку «Трекінг») про дату вручення відповідного листа.

При цьому, вказує, що 30.01.2024 року позивач отримав лише копії наказів № 678 від 13.12.2023 року та № 63 о/с від 12.01.2024 року із змісту яких неможливо встановити фактичні підстави для прийняття дисциплінарною комісією рішення для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи, що позивачу було відомо про проведення щодо нього службового розслідування, з метою отримання усіх документів, що були зібрані дисциплінарною комісією у ході його проведення, позивач звернувся за правовою допомогою до адвоката ОСОБА_2 , якою 11.12.2023 року подано адвокатський запит до УПП в Харківській області ДПП, з проханням про надання відповідних документів.

Проте, лише відповіддю УПП в Харківській області ДПП вих. № 700аз/41/14/02-2023 від 20.02.2024 року УПП в Харківській області ДПП надано позивачу копії усіх документів службових розслідувань, призначених відносно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , в період час з 01.01.2023 року по дату отримання адвокатського запиту.

Отже, позивач зазначає, що лише 20.02.2024 року отримав усі документи, що були зібрані дисциплінарною комісією у ході проведення службового розслідування та стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, в зв`язку з чим не мав можливості раніше звернутись до суду із позовною заявою про оскарження наказів № 678 від 13 грудня 2023 року та № 63 о/с від 12 січня 2024 року, адже їх оскарження вимагає належного доведення позивачем недотримання дисциплінарною комісією вимог щодо обґрунтованості рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, що неможливо зробити не ознайомившись з усіма матеріалами службового розслідування.

Крім того, враховуючи об`єм зібраних дисциплінарною комісією матеріалів службового розслідування - 478 аркушів, позивачу був необхідний додатковий час для ознайомлення із ними, аналізу та побудови лінії захисту власних інтересів у суді, що і зумовило пропуск строків подання позовної заяви до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд оцінивши вказане зазначає наступне.

Так, судом встановлено, що зі спірними наказами № 678 від 13.12.2023 року та № 63 о/с від 12.01.2024 року, позивач ознайомлений 30.01.2024, при отриманні їх за допомогою послуг поштового зв`язку, про що сам позивач зазначив в позовній заяві та долучив до неї належним чином посвідчена копія конверта рекомендованого листа із зазначенням номера накладної та витяг з офіційного сайту АТ «Укрпошта» (додатку «Трекінг») про дату вручення відповідного листа, вказані обставини позивач підтверджує і в заяві про поновлення строку звернення до суду.

За правилами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст.122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Преамбулою Дисциплінарного статуту НП передбачено, що цим Статутом, зокрема, визначені види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Законом України від 15.03.2022 року №2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» (далі - Закон №2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут НП України доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», яким з 01.05.2022 року, зокрема, запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Так, ч.1 ст. 30 Дисциплінарного статуту НП України (у редакції Закону №2123-IX) у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації (частина друга статті 30 Дисциплінарного статуту НП України).

В даному випадку судом встановлено, що позивач ознайомлений зі спірними наказами 30.01.2024р.

Частиною 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже, з 01.05.2022 року Законом №2123-IX запроваджено інші умови проведення службового розслідування, а також визначена нова процедура ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та установлені особливі строки оскарження дисциплінарних стягнень.

Питання щодо застосування строків, установлених Дисциплінарним статутом НП у правовідносинах, що виникли у зв`язку з притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності, вже досліджувалося Верховним Судом. Так, у справі №120/7567/22 Суд сформував висновок, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

Отже, строк звернення до суду з даним позовом, відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України, після ознайомлення позивача зі спірними наказами 30.01.2024р., розпочався 31.01.2024р. та тривав 15 днів, тобто до 14.02.2024р., а звернувся позивач з даним позовом до суду лише 29.02.2024р.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що позивач пропустив 15-ти денний термін звернення до суду.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до положень ст. 31 Дисциплінарного статуту строк звернення до суду для оскарження звільнення зі служби в поліції розпочинається саме з дня ознайомлення поліцейського з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення та триває протягом 15 днів.

Отже, посилання позивача на те що ним лише 20.02.2024 року отримані матеріали службового розслідування не змінює строк звернення до суду з даними позовом.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Перевірка дотримання строку звернення до суду, не є формальним ставленням суду до учасників справи. Ігнорування або неправильне застосування строків звернення до суду, призведе до порушення принципу правової визначеності, як складової верховенства права та, відповідно не забезпечення належного відправлення правосуддя.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною поведінкою.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

З урахуванням вказаного, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зважаючи на те, що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом, а наведені ним причини пропуску цього строку не дають підстав визнати їх поважними та, відповідно, поновити строк звернення до суду з позовом, суд дійшов висновку про те, що у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду необхідно відмовити, а позовну заяву повернути позивачу.

Відповідно до п.9 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачу у випадках, передбачених частиною 2 ст. 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, 248, 256, 293, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву - повернути позивачу.

Копію ухвали разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Рубан В.В.