Справа № 440/8147/22
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2024-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 березня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/8147/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Довгопол М.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича про відвід судді Клочка Костянтина Івановича у справі №440/8147/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області від 12.09.2022 р. № 825-ОД про накладення дисциплінарного стягнення на начальника Кременчуцького районного управління Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про звільнення ОСОБА_1 від 12.09.2022 р. № 353-0;

-поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Кременчуцького районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 150000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 12.09.2022 р. по день фактичного допуску до роботи з розрахунку середньоденної заробітної плати у розмірі 902,95 грн на день.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18 травня 2023 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді - відмовлено.

14 березня 2024 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді прийнято до розгляду, відкрито провадження за заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та призначено розгляд заяви у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи о 10:30 год. 04.04.2024 року.

26 березня 2024 року від представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича через систему "Електронний суд" надійшла заява про відвід судді Клочка К.І. у справі №440/8147/24.

Вказана заява обґрунтована тим, що дружина судді, який розглядав дану справу - ОСОБА_2 займається підприємницькою діяльністю, зареєстрована, як фізична особа-підприємець та за інформацією, розміщеною в системі електронних закупівель Prozorro, ФОП ОСОБА_2 , починаючи з 2019 року та на момент розгляду даної справи в суді першої інстанції здійснює підприємницьку діяльність, поставляючи товари Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області - відповідачу по справі. Також у заяві зазначено, що в день ухвалення рішення суду першої інстанції, яким у задоволенні позову відмовлено, між дружиною судді ФОП ОСОБА_2 та Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області з`явилися грошові зобов`язання щодо сплати коштів відповідачем за постачання товару на користь дружини судді ФОП ОСОБА_2 на загальну суму 154850 грн у зв`язку з укладенням п`яти договорів поставки товару за наслідками тендерів електронних закупівель, що, на переконання заявника, вказує на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, зацікавленості судді щодо однієї зі сторін спору. При цьому, заявником звернено увагу на те, що ціни товарів, які закуплені Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області у ФОП ОСОБА_2 , є вищими за вартість аналогічних товарів у мережі інтернет. Крім того, заявником зауважено, що у період після ухвалення судового рішення першої інстанції, 29.08.2023, фактично за один день до ухвалення апеляційним судом постанови від 30.08.2023 по даній справі, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області були проведені інші тендерні торги, єдиним учасником та переможцем яких також була дружина судді ФОП ОСОБА_2 , загальна сума закупівлі 138290 грн. Таким чином заявник вважає, що вказані факти є обставинами, за якими суддя Клочко К.І. у відповідності до пункту 4 частини 1 статті 36 КАС України не може брати участь у розгляді (перегляді) даної адміністративної справи.

Поміж іншого заявником зазначено, що наведені вище обставини стали підставою для звернення ОСОБА_1 до відповідних правоохоронних органів та як наслідок щодо вказаних обставин було відкрито кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000634 від 27.12.2023 за ч. 3 статті 368 КК України, яке наразі триває, що підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.12.2023.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 26 березня 2024 року для вирішення питання про відвід судді Клочко К.І. заяву про відвід судді від 26 березня 2024 року передано для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 березня 2024 року головуючим суддею з розгляду заяви представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича про відвід судді Клочка Костянтина Івановича у справі №440/8147/22 визначено суддю Полтавського окружного адміністративного суду Довгопол М.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 березня 2024 року.

Відповідно до частин 8, 11, 12 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне розглянути заяву представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича про відвід судді Клочка Костянтина Івановича у справі №440/8147/22 в порядку письмового провадження.

Суд, оцінюючи доводи, викладені у заяві про відвід судді Клочка Костянтина Івановича , виходить з такого.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи.

За приписами частин 1, 2 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 4 статті статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що метою запровадження інституту відводу судді (суддів) є гарантування безсторонності суду, зокрема, запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Білуха проти України», заява №33949/02) обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

1) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

2) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Таким чином, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості.

Наведені заявником доводи, за яких, на його думку, є сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Клочка К.І., зводяться до того, що дружина судді - ОСОБА_2 , яка зареєстрована як фізична особа-підприємець, починаючи з 2019 року та на момент розгляду даної справи в суді першої інстанції здійснює підприємницьку діяльність, поставляючи товари Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області - відповідачу по справі, при цьому уклала договори поставки товарів в день ухвалення рішення суду першої інстанції, яким у задоволенні позову відмовлено, а також за день до ухвалення апеляційним судом постанови від 30.08.2023 за цінами, які є вищими за вартість аналогічних товарів у мережі інтернет.

Надаючи оцінку таким доводам, суд звертає увагу на те, що в силу приписів частин 1, 5 статті 128 Господарського кодексу України громадянин визнається суб`єктом господарювання у разі здійснення ним підприємницької діяльності за умови державної реєстрації його як підприємця без статусу юридичної особи відповідно до статті 58 цього Кодексу.

Громадянин-підприємець здійснює свою діяльність на засадах свободи підприємництва та відповідно до принципів, передбачених у статті 44 цього Кодексу.

До принципів підприємництва статтею 44 Господарського кодексу України віднесено, зокрема, самостійне формування підприємцем програми діяльності, вибору постачальників і споживачів продукції, що виробляється, залучення матеріально-технічних, фінансових та інших видів ресурсів, використання яких не обмежено законом, встановлення цін на продукцію та послуги відповідно до закону.

З урахуванням наведених законодавчих положень суд зазначає, що ФОП ОСОБА_2 , здійснюючи підприємницьку діяльність, є вільною у виборі контрагентів та встановленні цін на товари, що постачаються відповідно до закону. Факти укладення нею договорів поставки із Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області, який є відповідачем у справі № 440/8147/22, у тому числі у певні дати, не можуть поставити під сумнів безсторонність судді Клочка К.І., який перебуває у родинних відносинах із ОСОБА_2 , за відсутності інших очевидних фактів, підтверджених належними та допустимими доказами, що свідчать про вплив таких обставин на розгляд цієї справи.

При цьому суд зауважує, що заявником визнається, що ФОП ОСОБА_2 здійснює підприємницьку діяльність, поставляючи товари Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області, починаючи з 2019 року, тобто задовго до відкриття провадження у справі № 440/8147/22.

Стосовно посилання заявника на завищення цін за закупівлями, здійсненими відповідачем у ФОП ОСОБА_2 , суд акцентує увагу на тому, що моніторинг процедур закупівлі, тобто аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, належить до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональних територіальних органів, та здійснюється у порядку, встановленому законодавством.

Отже, суд відхиляє доводи заявника про те, що договірні відносини ФОП ОСОБА_2 із відповідачем, починаючи з 2019 року, та укладення нею договорів поставки товарів із відповідачем, за цінами, які є вищими за вартість аналогічних товарів у мережі інтернет, свідчать про наявність сумніву у неупередженості або об`єктивності судді Клочка К.І., оскільки такі доводи не підтверджені належними та достатніми доказами, натомість ґрунтуються на припущеннях.

Також суд зазначає, що заявником не наведено обставин та фактів щодо реальних дій судді Клочка К.І. під час розгляду цієї справи, які можна кваліфікувати як прояв упередженості.

Суд наголошує, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18 травня 2023 року у справі № 440/8147/22, ухвалене суддею Клочком К.І., залишено без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року, а також постановою Верховного Суду від 09.01.2024. Отже, судом апеляційної та касаційної інстанції не встановлено порушень норм матеріального та процесуального права під час розгляду справи № 440/8147/22.

Внесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне провадження № 0000634 за ч. 3 статті 368 КК України за заявою ОСОБА_1 , в якій повідомлено про обставини, які, на думку заявника, можуть свідчити про одержання суддею Клочком К.І. неправомірної вигоди за вчинення ним в інтересах ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області дій з використанням наданої влади або службового становища, не породжує ні потенційного, ні реального конфлікту інтересів щодо розгляду справи № 440/8147/22, а тому не підставою для відводу судді. Виходячи із принципу презумпції невинуватості особи, закріпленого насамперед у статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Суд наголошує, що у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді («Морель проти Франції», пункти 45-50; «Пескадор Валеро проти Іспанії», пункт 23), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду («Ветштайн проти Швейцарії», пункт 44; «Пабла Кю проти Фінляндії», пункт 30; «Мікалефф проти Мальти», пункт 96).

Отже, суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Доводів і фактів, які б викликали обґрунтований сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Клочка К.І., представник позивача не зазначив.

Таким чином, проаналізувавши доводи, наведені у заяві про відвід судді Клочка К.І., суд доходить висновку, що заява представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича не містить будь-яких об`єктивних доказів та доводів, які б підтверджували наявність обставин, що обґрунтовано викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді Клочка К.І., зокрема таких, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього судді як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію".

З урахуванням зазначеного, заява представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича про відвід судді Клочка К.І. задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - Браташа Юрія Павловича про відвід судді Клочка Костянтина Івановича у справі №440/8147/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.В. Довгопол