Справа № 380/4773/23
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 380/4773/23 Суддя (судді) першої інстанції: Мричко Наталія Іванівна
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Кобаля М.І., Костюк Л.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій, скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якому просить визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції у Львівській області та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області №16 ДСК від 24.02.2023 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани та позбавлення 99% премії за лютий.

В обґрунтування позову зазначено, що внутрішній опис секретних документів позивачем виконано своєчасно, оскільки дати, яка б визначала внесення внутрішнього опису секретних документів не визначено. Відповідно до Порядку секретні документи в робочому сейфі можуть зберігатись до завершення виконання завдання. Позивач вважає, що Дисциплінарною комісією порушено порядок застосування видів дисциплінарних стягнень від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції, перевищено повноваження (привласнено повноваження органу судової влади), визначивши вину позивача у порушенні законодавства про державну таємницю, не надано можливості ознайомитись із висновком службового розслідування.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що суд першої інстанції (дослівно) проігнорував фундаментальний аргумент обґрунтування позовних вимог, погодився з позицією відповідача, зосередився на висвітлюванні у рішенні аматорських висновків дисциплінарної комісії, що ображає позивача і шкодить його діловій репутації.

Також апелянтом зазначено, що суд першої інстанції не розрізняє поняття «привід» та «підстава».

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відповідачем подано письмовий відзив на апеляційну скаргу, а також клопотання про розгляд справи за відсутності представника ГУ НП у Львівській області.

В судове засідання сторони та їхні уповноважені представники не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, у зв`язку з чим колегія суддів вважала можливим продовжити розгляд справи у письмовому провадженні за наявними матеріалами.

Відповідно до частин першої, третьої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильності застосування норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді начальника 5-го відділу управління оперативної служби (далі - УОС) ГУ НП у Львівській області.

06 лютого 2023 року на ім`я начальника ГУ НП у Львівській області надійшов рапорт начальника УОС ГУНП у Львівській області полковника поліції Яковенка С.П. №106дск/19/01-2023 про виявлення недоліків, допущених начальником 5-го відділу УОС ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , при зберіганні секретних документів.

На підставі вказаного рапорту від 06.02.2023 №106дск/19/01-2023 начальника УОС ГУ НП у Львівській області полковника поліції Яковенка С.П. наказом ГУ НП у Львівській області від 08.02.2023 № 19/3 цт призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування за фактом виявлених недоліків, допущених начальником відділу УОС ГУ НП у Львівській області складено висновок від 21.02.2023, яким встановлено порушення позивачем службової дисципліни, зокрема вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII, абзацу другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 116 та 363 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 дск, абзацу п`ятого статті 28 Закону України "Про державну таємницю" від 21.01.1994 № 3855-ХІІ. Дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення - сувору догану.

На підставі Висновку від 21.02.2023 відповідачем прийнятий наказ "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського УОС ГУНП у Львівській області" від 24.02.2023 №16 дск (далі - оскаржений наказ), яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення - сувору догану та зменшено розмір щомісячної премії на 99% від граничного розміру встановленої премії за лютий 2023 року.

Вважаючи зазначений наказ протиправним, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон України "Про Національну поліцію").

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

У статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Частиною другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

У частинах першій-третій статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою, другою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, постановлено:

- ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб;

- військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави;

- у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

У подальшому, воєнний стан неодноразово продовжувався та діяв на момент виникнення спірних правовідносин.

Законом України від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану".

Питання особливостей застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану врегульоване статтею 29 Дисциплінарного статуту, згідно з частинами першою, другою якої у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

За пунктом 3.2 розділу 3 Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом ГУНП у Львівській області від 05.05.2016, зменшення (позбавлення) розміру премії поліцейських, які не забезпечили своєчасного виконання покладених на них обов`язків, не виконали хоча б один з показників преміювання або допустили порушення службової дисципліни зазначаються в наказі і погоджуються із заступником начальника органу відповідно до розподілу функціональних повноважень.

Поліцейські позбавляються премії в повному обсязі або частково виключно за той календарний місяць, в якому вони допустили порушення (проступок). Рішення про виплату премії, зменшення її розміру або позбавлення в повному розмірі оформлюється наказом керівника територіального органу на підставі поданих за командою в кінці кожного місяця клопотань (рішень) безпосередніх командирів (начальників) про виплату (позбавлення повністю або частково) премії підлеглим поліцейським (пункт 3.5 розділу 3 Положення № 37).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Виходячи з матеріалів справи, підставою для призначення наказом ГУ НП у Львівській області від 08.02.2023 № 19/3 цт службового розслідування став рапорт від 06.02.2023 №106дск/19/01-2023 начальника УОС ГУ НП у Львівській області полковника поліції Яковенка С.П. про виявлення недоліків допущених начальником 5-го відділу УОС ГУ НП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 при зберіганні секретних документів, а саме: 02.02.2023 на виконання пункту 438 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 дск (далі - Порядок), перевірено дотримання виконавцями секретних документів порядку їх зберігання і роботи з ними на робочих місцях (столи, шафи, сейфи). Під час перевірки у режимному приміщенні № 21 у сховищі № 58 (за яке згідно з Журналом обліку сейфів та сховищ УОС ГУНП у Львівській області інвентарний № 2 відповідальний начальник 5-го відділу УОС ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_1 ) виявлено 148 документів, які з порушенням вимог пункту 116 Порядку не були своєчасно долучені до номенклатурної справи та занесені до внутрішнього опису форми 51 чи до внутрішнього опису секретних документів, що перебувають у виконавця форми 18.

У Висновку від 21.02.2023 встановлено порушення позивачем вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII, абзацу другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 116 та 363 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 дск, абзацу п`ятого статті 28 Закону України "Про державну таємницю" від 21.01.1994 № 3855-ХІІ.

Відповідно до абзацу другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У пунктах 116, 363 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 №939 дск (далі - Порядок), йдеться про необхідність своєчасного долучення секретних документів до номенклатурної справи та занесення до внутрішнього опису форми 51 чи до внутрішнього опису секретних документів, що перебувають у виконавця форми 18.

Згідно з положеннями Закону України "Про державну таємницю" від 21.01.1994 № 3855-ХІІ (далі - Закон України "Про державну таємницю"):

- державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому вказаним Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою.

- охорона державної таємниці - комплекс організаційно-правових, інженерно-технічних, криптографічних та оперативно-розшукових заходів, спрямованих на запобігання розголошенню секретної інформації та втратам її матеріальних носіїв;

- режим секретності - встановлений згідно з вимогами цього Закону та інших виданих відповідно до нього нормативно-правових актів єдиний порядок забезпечення охорони державної таємниці.

Таким чином, Порядок є підзаконним нормативно-правовим актом, виданим відповідно до вимог Закону України "Про державну таємницю", тобто є складовою комплексу організаційно-правових заходів, спрямованих на запобігання розголошенню секретної інформації та втратам її матеріальних носіїв.

За змістом абзацу п`ятого статті 28 Закону України "Про державну таємницю" громадянин, якому надано допуск до державної таємниці, зобов`язаний виконувати вимоги режиму секретності.

Розпорядженням Управління служби безпеки України у Львівській області від 24.06.2019 №154д позивачу надано допуск до державної таємниці за формою 2. Відповідно до вимог пункту 54 Порядку під час оформлення допуску до державної таємниці позивачем взято на себе письмове зобов`язання громадянина України щодо дотримання та виконання вимог законодавства про державну таємницю, надано письмову згоду на визначені законом обмеження прав у зв`язку з допуском до державної таємниці та підтвердження того, що він ознайомлений про відповідальність за порушення вимог законодавства у сфері охорони державної таємниці.

Порушення позивачем вищенаведених норм, згідно з Висновком від 21.02.2023, полягають у тому, що 01.02.2023 начальник 5-го відділу УОС ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_1 близько 15:00 год. отримав в РСС УОС ГУНП у Львівській області 148 документів із грифом секретності "Таємно", не вжив вичерпних заходів для їх своєчасного долучення до відповідного тому справи із внесенням у внутрішній опис, який ведеться за формою згідно з додатком 51 до Порядку, або внесення до внутрішнього опису форми 18 передбаченого Порядком, не долучивши до справи і не внісши у відповідний опис жодного із отриманих документів. О 18.15 год. 01.02.2023 залишив службове приміщення, чим порушив вимоги режиму секретності, зокрема вимоги пунктів 116 та 363 Порядку щодо своєчасного долучення секретних документів до справ, що могло призвести до втрати цих документів та створення передумов витоку секретної інформації. Крім цього, 02.02.2023 у період з 10:30 год. по 15:00 год. ОСОБА_1 теж не вчинив дій для своєчасного долучення до відповідного тому справи із внесенням у внутрішній опис, який ведеться за формою згідно з додатком 51 або внесення до внутрішнього опису форми 18, та не долучив до справи і не вніс у відповідний опис жодного із отриманих секретних документів.

Позивач зазначає, що підготувавши документи до внесення в справу, звернув увагу, що робочий день закінчився, сховав кореспонденцію в металевий сейф в своєму кабінеті, опломбував сейф та тубус з ключем від сховища (здав в ЧЧ УОС ГУНП у Львівській області), тобто ним були вжиті всі заходи щодо забезпечення охорони державної таємниці, після чого він покинув розташування підрозділу.

Разом з тим, не виконавши свої обов`язки по охороні державної таємниці, позивач порушив вимоги пункту 116 Порядку, і такі дії могли призвести до втрати цих документів чи створити передумови витоку секретної інформації, що в свою чергу могло завдати шкоду національній безпеці України.

Також, під час службового розслідування дисциплінарна комісія отримала пояснення начальника РСС УОС ГУНП у Львівській області, в яких остання зазначила, що перебуваючи 01.02.2023 в її кабінеті, нею та заступником начальника 5-го відділу УОС ГУНП у Львівській області майором поліції Любчиком В.С. нагадано ОСОБА_1 , що документи, які отриманні в РСС для долучення до справи мають бути внесені до опису форми 51 в день їх отримання, тому краще брати їх поступово, а не накопичувати в РСС і отримувати велику кількість.

Окрім цього, у межах службового розслідування надав пояснення заступник начальника 5-го відділу УОС ГУНП у Львівській області, в яких зазначив, що перебуваючи 01.02.2023 в кабінеті начальника РСС відбулась розмова між ним, позивачем та начальником РСС щодо своєчасного внесення документів до опису форми 51, в процесі якої остання повідомила, що документи, які отримані в РСС повинні бути внесені в опис форми 51 в день їх отримання.

Відтак, ОСОБА_1 завчасно наголошено на тому, що отримані секретні документи повинні бути внесені до внутрішнього опису форми 18 та долучені до справи, відповідно і занесені до внутрішнього опису форми 51.

Згідно з Висновком від 21.02.2023, 148 документів з обмеженим доступом до інформації, які ОСОБА_1 отримав 01.02.2023, надходили до режимно-секретного сектору поступово, починаючи з 23.01.2023, про що працівники РСС УОС неодноразово повідомляли позивача.

Причини неотримання вказаних вище документів ОСОБА_1 у порядку поступовості їх надходження, він пояснив безпосереднім виконанням своїх функціональних обов`язків з контролю та організації роботи підлеглими, а також тим, що протягом цього періоду оголошувалися загрози ракетних ударів.

В пояснення своєї позиції позивач зазначив, що у пункті 116 Порядку не конкретизовано в часових рамках "коли потрібно" (одразу, день, тиждень чи місяць) виконувати ці обов`язки, які стосуються отриманих документів з обмеженим доступом до інформації. Позивач вважає, що своєчасно вніс такі документи до внутрішнього опису та долучив до справи (коли він вважав за потрібне), після проведеної перевірки працівниками РСС 02.02.2023.

Водночас, як вже доведено вище, позивач повинен був в цей же день вжити всіх можливих заходів щодо внесення до внутрішнього опису чи долучення до справи зазначених документів, проте цього не зробив, при цьому 16.05.2019 під особистий підпис взяв на себе зобов`язання громадянина України у зв`язку з допуском до державної таємниці (картотека режимно-секретного сектору, № 8 цт), яким передбачено, зокрема, виконання вимог режиму секретності.

Колегія суддів зауважує також, що доводи апеляційної скарги зводяться більше до незгоди позивача з формулюваннями суду першої інстанції (вживаними словами та словосполученнями), проте не містять достатніх та переконливих аргументів та доказів на підтримку своєї позиції стосовно вчинених порушень під час несення служби.

Відтак, судова колегія вважає, що відповідачем обґрунтовано встановлено порушення позивачем вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзацу другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 116 та 363 Порядку, абзацу п`ятого статті 28 Закону України "Про державну таємницю", що полягає у тому, що "01.02.2023 позивач близько 15:00 год. отримав в РСС УОС ГУНП у Львівській області 148 документів із грифом секретності "Таємно", не вжив вичерпних заходів для їх своєчасного долучення до відповідного тому справи із внесенням у внутрішній опис, який ведеться за формою згідно з додатком 51 до Порядку, або внесення до внутрішнього опису форми 18 передбаченого Порядком, не долучивши до справи і не додавши у відповідний опис жодного із отриманих документів о 18.15 год. 01.02.2023 покинув службове приміщення, чим порушив вимоги режиму секретності та зокрема вимоги пунктів 116 та 363 Порядку щодо своєчасного долучення секретних документів до справ, що могло призвести до втрати цих документів та створення передумов витоку секретної інформації. Крім цього, 02.02.2023 у період з 10:30 год. по 15:00 год. позивач теж не вчинив дій для своєчасного долучення до відповідного тому справи із внесенням у внутрішній опис, який ведеться за формою згідно з додатком 51 або внесення до внутрішнього опису форми 18, та не долучив до справи і не додав у відповідний опис жодного із отриманих секретних документів".

Згідно з Висновком від 21.02.2023 дисциплінарна комісія врахувала, що обставиною, яка обтяжує відповідальність позивача є вчинення ним дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (наказ ГУНП у Львівській області "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського УОС ГУНП у Львівській області" від 27.01.2023 №354, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження). При цьому, дисциплінарна комісія не встановила обставин, які пом`якшують відповідальність поліцейського, а позивач не довів їх існування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарною комісією враховано, що капітан поліції ОСОБА_1 вину у вчиненому проступку не визнав, в поясненнях надав неправдиву інформацію, яка була спростована у процесі службового розслідування, перед настанням обставин за яких було вчинено дисциплінарний проступок встановлений цим службовим розслідуванням, не реагував на неодноразові повідомлення працівників РСС УОС ГУНП у Львівській області щодо необхідності своєчасного отримання документів для запобігання їх накопиченню, а після призначення службового розслідування належних висновків не зробив та у період з 01 по 17 лютого 2023 року продовжив ігнорувати повідомлення працівників РСС УОС та не отримував відповідні документи для їх долучення до справ, тобто і надалі продовжував порушувати службову дисципліну.

Таким чином, відповідач при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності належним чином виконав вимоги статті 19 Дисциплінарного статуту.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, колегія суддів не знаходить підстав для скасування або зміни судового рішення з мотивів, наведених в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, судом першої інстанції при розгляді справи правильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, та дотримано норм процесуального права.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року у справі №380/4773/23 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.М. Кузьмишина

Судді М.І. Кобаль

Л.О. Костюк