Справа № 754/3605/24
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2024-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 754/3605/24
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И Л А:

12 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва зі скаргою, в якій просить: визнати, що скарга подається у встановлений законом строк; визнати протиправною та скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 № 50 без дати.

Ухвалою Деснянського районного суду від 18 березня 2024 року вказану скаргу залишено без руху. Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

До суду надійшла заява позивача про усунення недоліків, до якої додано адміністративний позов про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В адміністративному позові ОСОБА_1 визначив себе позивачем, а ІНФОРМАЦІЯ_2 - відповідачем.

Також із заявою про усунення недоліків позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку на оскарження, в якій він просить суд поновити строк оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № 50 без дати, додатковий номер 2276 від 23.02.2024. Заява мотивована тим, що оскаржувана постанова немає дати, однак на ній зазначений якийсь ще інший номер 2276 на бланку із датою 23.02.2024; вказану постанову кинули у скриньку простим листом, навіть не оригінал постанови, а просто ксерокопію, яку позивачем було отримано 08.03.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Так, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись. Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

З копії оскаржуваної постанова № 50 вбачається, що вона винесена на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 16.02.2024 № 16/02/24, сама постанова не містить дати винесення, однак на штампі ІНФОРМАЦІЯ_1 проставлено дату 23.02.2024, таким чином суд вважає, що оскаржувана постанова ухвалена 23.02.2024.

Також відповідно до оскаржуваної постанови вона ухвалена без участі позивача, а з наданої позивачем копії конверту вбачається, що оскаржувана постанова була йому направлена рекомендованим листом зі штрихкодом № 592.

Згідно з трекером АТ «Укрпошта» за вказаним штрихкодом ОСОБА_1 отримав копію оскаржуваної постанови 01.03.2024 особисто.

Оскільки оскаржувана постанова не стосується порушення правил дорожнього руху, яке зафіксовано в автоматичному режимі, то строк на її оскарження становить десять днів із дня ухвалення відповідної постанови.

Суд враховує ту обставину, що позивач дізнався про можливе порушених його прав, свобод та інтересів саме 01.03.2024, таким чином строк для звернення з адміністративним позовом становить до 11.03.2024, натомість позивач звернувся з даним позовом 12.03.2024, тобто після спливу процесуального строку.

Доводи позивача, що оскаржувана постанова ним отримана 08.03.2024 спростовуються трекером АТ «Укрпошта», а інших об`єктивних та поважних причин пропуску процесуального строку на звернення до суду ним не наведено.

Частиною другою статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зважаючи на викладені обставини, суд вважає за доцільне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 79, 121, 160-161 КАС України,

У Х В А Л И Л А:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що викладені у заяві ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на оскарження.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

Встановити позивачу строк у десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак