Справа № 620/10937/23
Суддя: Голяшкін Олег Володимирович
Дата ухвалення: 2024-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

26 березня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Голяшкіна О.В., суддів Заїки М.М., Шведа Е.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги Військової частини НОМЕР_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 року у справі № 620/10937/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Військовою частиною НОМЕР_1 подано апеляційну скаргу на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 року, у якій просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято 15.02.2024 року, апеляційну скаргу відповідачем надіслано до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 20.03.2024 року.

В апеляційній скарзі щодо поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає, що Військова частина НОМЕР_1 з 06.04.2022 року перебуває не за місцем постійної дислокації та здійснює захист Вітчизни, що в свою чергу створює форс мажорні обставини, які суттєво ускладнюють здійснювати всі необхідні процесуальні дії. Відповідач вказує, що дані обставини є поважними та об`єктивно не переборними і не залежать від його волевиявлення і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 221 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що причини пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску у зв`язку з обставинами, пов`язаними із запровадженням воєнного стану та здійсненням відповідних дій (заходів), вирішується у кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у клопотанні (заяві) про поновлення такого строку. При цьому, підставами для поновлення строку можуть слугувати лише обставини, які унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого строку.

Наведені скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження, з урахуванням положень закону та наявних документів, не можна визнати поважними, у зв`язку з чим підстави для поновлення строку за обставинами, наведеними у клопотанні, відсутні.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. п. 6, 7 ч. 5 ст. 44 КАС України).

Вказаними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Відповідачем не вказано коли ним отримано оскаржуване рішення, не конкретизовані причини пропуску строку на апеляційне оскарження, не надано відповідних доказів та не наведені підстави поновлення строку.

Як встановлено ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім цього, апеляційна скарга не відповідає встановленим законом вимогам, зокрема скаржником не надано доказів сплати судового збору.

Як встановлено п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Крім цього, у відповідності до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2023 року, та ставки 0,4, у даному випадку судовий збір за подання апеляційної скарги становить 1288,32 грн. (2684 х 0,4 х 150 % х 0,8).

Клопотання скаржника про розстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

За приписами ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, положення п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відноситься до фізичних осіб та на юридичних осіб (в тому числі суб`єктів владних повноважень) не поширюється, а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані за майновим критерієм, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як вказав Верховний Суд у в ухвалі від 02.06.2022 року у справі № 640/28106/20, від звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір. Окрім того, зазначено, про те що відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком.

У свою чергу, щодо оцінки майнового критерію для цілей звільнення/відстрочення/розстрочення сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, суд апеляційної інстанції приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, про те, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж (постанови від 15.05.2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07.06.2018 року по справі № 822/276/17). Якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (постанова Верховного Суду від 10.09.2018 по справі № 357/12145/16-а).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

За вказаними обставинами суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для відстрочення/розстрочення чи звільнення скаржника - суб`єкта владних повноважень, від сплати судового збору.

За правилами ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовується положення статті 169 цього Кодексу.

За вказаних обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості скаржнику усунути недоліки та подати до суду протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали заяву про поновлення строку апеляційного оскарження і вказати інші поважні підстави для поновлення строку та надати документ про сплату судового збору.Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/ 22030101, , банк отримувача Казначейство України, рахунок отримувача: UA1026007, код класифікації доходів бюджету 22030101.

У випадку неподання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження або визнання неповажними причин пропуску строку та ненадання документа про сплату судового збору, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Керуючись ст. ст. 169, 296, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 року залишити без руху.

Запропонувати особі, яка подала апеляційну скаргу, у десятиденний строк з моменту отримання цієї ухвали подати заяву про поновлення строку і вказати інші поважні підстави для поновлення строку та надати документ про сплату судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.В. Голяшкін

Судді М.М. Заїка

Е.Ю. Швед