Справа № 160/28414/23
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 березня 2024 року Справа №160/28414/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голобутовського Р.З., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Східного офісу Держаудитслужби із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі у справі за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування листа-вимоги,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2023 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати лист-вимогу Східного офісу Держаудитслужби №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023 «Про усунення виявлених порушень».

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.11.2023 позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування листа-вимоги - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

13.11.2023 представником позивача подані до суду додаткові пояснення.

21.11.2023 відповідачем надано відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позову заперечив.

21.11.2023 відповідачем подані заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування заперечень вказано, що зі змісту підстав позову вбачається, що позивач оскаржує лише п. 3 вимоги. За вказаних обставин виникає необхідність заслухати пояснення сторін щодо обсягу позовних вимог та необхідних доказів для об`єктивного та всебічного розгляду справи. Окрім того, розгляд цієї справи має важливе значення для відповідача, оскільки стосується питання застосування права в період воєнного стану, коли особливості здійснення оборонних та публічних закупівель від воєнних загроз визначає Кабінет Міністрів України. Наявність різного трактування норм постанови Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 року № 335 «Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану» становить складність у визначенні однозначної позиції при їх застосуванні, а тому потребує детального вивчення позицій сторін з наданням можливості останнім, на рівних умовах довести власну позицію.

Розглянувши заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд виходить з наступного.

Частинами 1-3 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Приписами ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України та ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

Проте, предмет спору у даній справі не належить до категорій, визначених у ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України та ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Враховуючи, що предметом даної адміністративної справи є вирішення питання щодо правомірності прийняття рішення про відмову у видачі посвідки про постійне місце проживання, відсутність у позивача якої тягне за собою видворення його за межі України, в даному випадку швидкий розгляд справи є пріоритетним, що передбачає розгляд справи в спрощеному провадженні за наявними у справі матеріалами.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (ч. 1 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України), з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України.

Крім того, учасники справи не обмежені у своєму праві подавати відзив, відповідь на відзив, заперечення, пояснення по суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Сторонами подані до суду письмові пояснення з викладенням правової позиції, відповідачем 21.11.2023 подано відзив на позовну заяву з викладенням правової позиції, а позивачем 13.11.2023 подані додаткові пояснення з конкретизацією пунктів вимоги, з якими позивач не згоден.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Отже, принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Також, суд зважає на введення в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», та продовженням воєнного стану, який діє станом на день розгляду заперечень відповідача.

Відтак, суди здійснюють правосуддя в умовах дотримання безпеки учасників судового процесу.

Враховуючи викладене, суд вважає, що складність цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування не входить до категорії справ, які необхідно розглядати за правилами спрощеного провадження з викликом сторін.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 248, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Східного офісу Держаудитслужби із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування листа-вимоги - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Р.З. Голобутовський