Справа № 200/1470/24
Суддя: Ушенко С.В.
Дата ухвалення: 2024-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2024 року Справа №200/1470/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Ушенко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправним повідомлення та зобов`язання відкрити виконавче провадження, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить:

визнати неправомірним повідомлення заступника начальника Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 12.02.2024 № 3683 про повернення виконавчого документа стягувачу без прийняття до виконання;

зобов`язати Горлівський відділ державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відкрити виконавче провадження про примусове виконання виконавчого напису нотаріуса від 09.12.2015 № 1768, виданого приватним нотаріусом Донецького міського нотаріального округу Топоровською Н.В. на підставі договору застави транспортного засобу, посвідченого приватним нотаріусом Донецького міського нотаріального округу Трухіною І.Г. за реєстровим № 766 від 28.03.2012 про звернення стягнення на заставний транспортний засіб, який належить на праві власності ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, вона подана до суду з порушенням вищезазначених приписів КАС України.

Так, згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вказаних вимог позивачем не зазначено у позовній заяві відомі номери засобів зв`язку відповідача та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Крім того, як вбачається з матеріалів позовної заяви, її підписано представником позивача ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

В порушення вищезазначених приписів в позовній заяві не зазначено відомості, визначені у п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо представника позивача.

Також, згідно п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення вищезазначеної вимоги позивачем в позовній заяві не зазначена інформація щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення зазначеної вимоги позивачем не надано до суду відповідне письмове підтвердження.

Окремо слід зауважити, що згідно приписів ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця здійснюється з особливостями, визначеними статтею 287 КАС України, а тому визначений десятиденний строк звернення до суду з позовом такої категорії є чітким і незмінним. Загальний строк звернення до адміністративного суду, визначений ст. 122 КАС України, на позови (справи) зазначеної категорії не розповсюджується.

Згідно з ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем оскаржується повідомлення від 12.02.2024 №3683 про повернення виконавчого документа стягувачу без прийняття до виконання, яким позивачу відмовлено у відкритті виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 1768 від 09.12.2015.

Позивач вказує, що зазначене повідомлення надійшло на його адресу 24.02.2024, про що свідчать відомості про пересилання поштового відправлення № 275, отже, останнім днем звернення до суду з цим позовом є 05.03.2024.

Як зазначає позивач, в силу браку коштів судовий збір за подання цього позову до суду було сплачено лише 05.03.2024 (платіжне доручення № 291) о 22:32, що унеможливило подання позовної заяви у термін до 05.03.2024 включно.

Зважаючи на це, у мотивувальній частині позовної заяви позивач просить суд поновити строк на подання даного позову до суду до 07.03.2024 включно (при цьому прохальна частина позовної заяви не містить такого клопотання).

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду з позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Строк може і має бути поновленим судом, але лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Водночас, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує відповідне рішення і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків в адміністративному судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 № 17-рп/2011 зауважив, серед іншого, на тому, що обмеження строків звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» вказано, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (Perez de Rada Cavanilles c. Espagne, № 116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого Королівства» та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (caso Osman contra Reino Unido, № 23452/94; Kreuz v. Poland, № 28249/95).

Таким чином, з огляду на викладене, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі й встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження цих строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Строки звернення до суду обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду або здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути дотримано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки згідно з національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Поважними причинами визнаються лише обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами або труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій і підтверджені належними доказами.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 30.09.2019 у справі № 340/685/19, від 10.10.2019 у справі № 140/721/19 тощо.

Як вже було вказано, в якості поважних, на думку позивача, причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом він зазначає, що внаслідок браку коштів судовий збір за подання позову до суду було сплачено лише 05.03.2024 (платіжне доручення № 291) о 22:32, що унеможливило подання позовної заяви у термін до 05.03.2024 включно.

Суд зауважує, що вказана причина не є поважною, об`єктивно непереборною чи такою, що унеможливлювала б звернення позивача до суду з даним позовом, а є такою, що викликана пасивною поведінкою позивача.

Несплата судового збору є перешкодою для відкриття провадження у справі судом, а не перешкодою для саме подання позовної заяви позивачем.

Позовну заяву може бути подано незалежно від сплати судового збору і позивач має право просити про зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат на визначений строк (стаття 133 КАС України).

Також суд зазначає про те, що подання позовної заяви до суду можливе не лише засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта», а і засобами підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС (стаття 18 КАС України), у якій, як встановлено судом з вказаної системи, позивач має зареєстрований електронний кабінет. При цьому, вказаний електронний кабінет функціонує цілодобово.

Суд зауважує, що даний позов подано до суду лише 07.03.2024, тобто через день після спливу строку звернення до суду з позовом та після сплати судового збору.

Таким чином жодних поважних та об`єктивно непереборних причин, які безпосередньо унеможливлювали б звернення позивача до суду у встановлений КАС України строк, у позовній заяві не наведено.

Зважаючи на викладене, дослідивши причин пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суд визнає їх неповажними.

Частиною 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду письмову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом із зазначенням інших підстав поважності його пропуску та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, вважаю за необхідне залишити даний позов без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 172, 256, 295 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до Горлівського відділу державної виконавчої служби у Горлівському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправним повідомлення та зобов`язання відкрити виконавче провадження, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви (у кількості учасників справи) із зазначенням про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача і відповідача та інформації, визначеної у п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо представника позивача;

- інформації про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

- власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- письмової заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом із зазначенням інших підстав поважності його пропуску та докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде повернута.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Ушенко