Справа № 160/11383/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Лисенко Н.
прокурора - Батуріної А.В.
представника позивача - Ховрич О.А.
представника відповідача-1 - Войтенко К.В.,
представника відповідача-2 - Рибіної І.В.,
Прокурор звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію 42 об`єктів нерухомого майна, припинення права власності та зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
25.08.2023 прокурор звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом:
1 - заборони ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо наступних об`єктів нерухомого майна:
В обґрунтування поданої заяви зазначено, що на час звернення керівника окружної прокуратури до суду з позовною заявою власником майна, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_34 був ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Разом з тим, під час судового розгляду даної справи ОСОБА_1 відчужено частину спірного нерухомого майна. Разом з тим, відповідач у справі ОСОБА_1 з метою ухилення у майбутньому від виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог прокурора, грубо зловживаючи своїми правами, здійснив відчуження спірного майна на користь третіх осіб, про що не повідомив суд та учасників справи. Прокурор також зазначив, що відчуження спірного майна призводить не лише до порушення прав та інтересів позивача, а й прав та інтересів набувачів нерухомого майна, право власності на яке незаконно набуте відповідачем. Так, предметом позову у справі є вимога про знесення об`єкту самочинного будівництва та скасування державної реєстрації речових прав на нього. З предмету спору у справі вбачається, що позов такого типу може бути поданий лише до титульного власника будівлі. У разі задоволення позову та одночасної зміни власника, під час розгляду справи в суді, виконання такого рішення суду буде неможливим, що в свою чергу, може призвести до необхідності подання нового позову до наступного власника та виникненню нового спору. Разом з тим, відповідачами проводяться дії, спрямовані на відчуження об`єктів нерухомого майна третім особам з метою утруднення або унеможливлення виконання рішення суду, що підтверджується інформацією з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно, яка додана до заяви. Зазначене свідчить, що є достатньо обґрунтовані ризики, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог позивача, у тому числі, через його відчуження на користь третіх осіб, тощо.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 заяву Західної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення адміністративного позову задоволено частково, вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації прав (у тому числі державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо наступних об`єктів нерухомого майна:
11.03.2024 від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.03.2024 розгляд клопотання призначено на 18.03.2024.
15.03.2024 від прокуратури надійшли заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
В судовому засіданні 18.03.2024 оголошено перерву до 19.03.2024.
скасувати вжиті заходи забезпечення позову, а саме скасувати заборону суб`єктам державної реєстрації прав (у тому числі державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо наступних об`єктів нерухомого майна, розташованих вище другого надземного поверху:
19.03.2024 в судовому засіданні представник ОСОБА_1 підтримала уточнене клопотання про скасування заходів забезпечення позову, просила суд його розглянути в частині скасування заходів забезпечення позову щодо квартир АДРЕСА_63 .
Прокурор та представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в судовому засіданні заперечували проти скасування заходів забезпечення позову, зазначили, що обставини, які стали підставою для забезпечення позову не відпали.
Представник ОСОБА_2 підтримала клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
19.03.2024 судом оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.
Заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора та представників сторін, суд дійшов висновку про відсутність правових та фактичних підстав для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 28.08.2023 у цій справі, з огляду на таке.
В обгрунтування необхідності скасування заходів забезпечення позову, представником ОСОБА_1 у клопотанні зазначено, що до ОСОБА_1 звернулась ОСОБА_10 , яка мешкала у місті Сєверодонецьк Луганської області. На передодні тимчасової окупації армією рф міста Сєверодонецьк вона з сім`єю переїхала до Дніпра. Спочатку проживала у хостелі. На теперішній час орендує житло в місті Дніпро та знайшла робоче місце. ОСОБА_10 звернулася з пропозицією придбати у ОСОБА_1 квартиру у будинку за адресою по АДРЕСА_64 за державною програмою для осіб, які мають статус ВПО та у яких зруйноване житло.
Крім того, з посиланням на те, що ОСОБА_1 є добросовісним набувачем та законним власником квартир, а також з урахуванням того, що заходи забезпечення позову порушують його право власності на спірне майно, заявник просить їх скасувати зазначаючи також про те, що накладені судом заходи забезпечення не відповідають критеріям адекватності та співмірності. Зокрема, на думку заявника, суд вжив заходів забезпечення відносно нерухомого майна, яке ОСОБА_1 придбав у ОСОБА_2 . Отже, ОСОБА_1 є добросовісним набувачем спірного нерухомого майна, а тому він не повинен відповідати у зв`язку із порушеннями інших осіб. Вжиття судом заходів забезпечення позову порушує його право на майно, гарантоване статтею 1 Першого протоколу Європейської конвенції з прав людини, вжиті судом заходи є не співмірними та не адекватними заявленим позовним вимогам.
Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Отже, скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, можливе з власної ініціативи суду або за вмотивованим клопотанням учасника справи при появі нових обставин, які свідчать, зокрема, про те, що відпала потреба у забезпеченні позову або усунуті фактичні підстави, що зумовили вжиття судом таких заходів.
При цьому, скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, є відмінне від скасування ухвали про забезпечення позову, позаяк у першому випадку заходи забезпечення позову скасовує суд, який їх вжив, при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову, тоді як в другому випадку скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється судом апеляційної чи касаційної інстанцій за результатами розгляду апеляційної чи касаційної скарги.
Зі змісту клопотання про скасування заходів забезпечення позову та наданих представником ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснень вбачається, що ОСОБА_1 фактично не погоджується із ухвалою суду від 28.08.2024 про забезпечення позову у цій справі. Вважає, що судом вжито заходів забезпечення позову без урахування всіх обставин.
Проте, суд зазначає, що такі доводи можуть бути покладені в основу апеляційної/касаційної скарги, однак, не є підставою для скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом.
Тому, судом апеляційної інстанції встановлено правомірність вжиття заходів забезпечення позову у цій справі.
При цьому, суд зауважує, що КАС України не наводить підстав для скасування заходів забезпечення позову, однак, зважаючи на наведені норми в сукупності, такими слід вважати наявність обставин, котрі засвідчують відсутність тих підстав для забезпечення позову, які визначені у статті 150 КАС України.
Зокрема, підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову можуть бути обставини, які не були відомі суду та існували на момент винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або які вказують на зміну умов, що існували на момент вжиття таких заходів.
Отже, на вмотивоване клопотання учасника справи, за доведення відсутності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, раніше застосовані заходи забезпечення можуть бути скасовані.
Разом з тим, ОСОБА_1 у вказаній заяві не зазначає про появу нових обставин, що в розумінні статті 157 КАС України обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Доводи заявника про те, що вжиті судом заходи забезпечення позову заважають потенційному покупцю квартири за житловим сертифікатом придбати квартиру, судом до уваги не приймаються, адже, мотивом вжиття судом заходів забезпечення позову було те, що під час судового розгляду даної справи протягом вересня 2022 - травня 2023 року ОСОБА_1 відчужено вісім об`єктів нерухомого майна. А враховуючи, що підставою звернення до суду з даним позовом є, на думку прокуратури, протиправна державна реєстрація 42 об`єктів нерухомого майна, а також незаконна надбудова вище 2-го поверху будівлі за адресою: АДРЕСА_65 , заходи забезпечення позову вжиті судом є запобіжником подальшого відчуження та створення умов при яких неможливо бути виконати позитивне рішення у даній справі, а також з метою захисту прав майбутніх потенційних набувачів об`єктів нерухомого майна, що є спірним у даній справі.
Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на момент розгляду даного клопотання (19.03.2024), підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні.
Суд зазначає, що ті обставини, які були підставою та мотивацією для прийняття судом рішення про вжиття заходів забезпечення позову в даній адміністративній справі не зникли та не зазнали істотних змін, а скасування заходів забезпечення адміністративного позову за своїм змістом не може бути запереченням проти ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, яка підлягає оскарженню в апеляційному порядку.
Отже, виходячи з викладеного вище в сукупності, суд приходить до висновку, що подане представником ОСОБА_1 клопотання про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.157, 248, 250, 256, 295 КАС України, суд, -
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 25.03.2024.

Суддя Н.Є. Калугіна