Справа № 440/9859/23
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/9859/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Петрової Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Маннік М.О.,

представника позивача Кривенкової М.В.,

представника відповідача Солоп І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Тапасья" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Приватне підприємство "Тапасья" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Наказом від 08 травня 2023 року № 1173-п відповідачем наказано провести з 08.05.2023 року фактичну перевірку тривалістю 10 діб платника податків ПП «Тапасья» за місцем фактичного провадження діяльності: магазин «Горілка», що знаходиться за адресою: м. Полтава, вул. Грушевського, буд. 11 за період з 19.05.2022 року по дату закінчення перевірки. Направлення на перевірку не надавалось. У відповідності до наказу була проведена перевірка та складений Акт фактичної перевірки на бланку 003154 від 12.05.2023 року яким встановлено, що суб`єкт підприємницької діяльності не забезпечив проведення операцій через РРО на повну суму покупки 85,00 грн (надано пояснення продавця); проведення розрахункових операцій через РРО з формуванням та видачею фіскальних чеків встановленої форми та змісту, а саме без зазначення реквізитів марок акцизного податку на загальну суму 2 328 530,50 (згідно додатку до акту), проведення розрахункової операції через РРО з використанням режиму попереднього програмування товарів (для підакцизних товарів) із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме 01.11.2022 року реалізовано пиво «Полтавське лящ», 0.5л, ж/б по ціні 23 грн за штуку в кількості 2 шт., на суму 46 грн, фіскальний чек № 1624 від 01.11.2022 року, без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. За результатами перевірки було винесене податкове повідомлення -рішення від 30.05.2023 року № 5 у відповідності до якого сума штрафних (фінансових) санкцій становить 3 498 023, 25 грн, а саме: 1. за порушення п.11 ст. 3 ЗУ № 265/95 -ВР від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР ), зміст правопорушення «не забезпечено проведення розрахункової операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів)., розмір штрафної санкції у відповідності до п.7 ст.17 Закону № 265/95-ВР складає 300 н.м.д.г., що становить 5100,00 грн.; 2. п.1,2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР на суму 2328530,50 в розмірі 150 % що складає 3 492 795,75 грн., 3. Штрафну санкцію в розмірі 85 грн. х 150% що складає 127,50 грн. за порушення п.1 статі 3 Закону № 265/95-ВР. Позивач зазначає, що вищенаведене податкове повідомлення-рішення, винесене Головним управлінням ДПС у Полтавській області від 30.05.2023 року № 5 сума штрафних (фінансових) санкцій становить 3 498 023, 25 грн, незаконним і необгрунтованим за формою і по суті, таким що суперечить нормам матеріального права та підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Стверджує, що перевірка була проведена в порушення вимог ПКУ України та без достатніх підстав. Позивач вважає, що перевірка даних за минулий період часу носить характер документальної перевірки, а тому такі дії не можуть вчинятися в рамках фактичної перевірки та слугувати підставою для складання акту перевірки та можливого застосування на його підставі штрафних санкцій. Також позивач звертав увагу на те, що спірним податковим повідомленням-рішенням ПП "Тапасья" безпідставно притягнуто до фінансової відповідальності шляхом застосування штрафу у розмірі 150% від суми реалізованих товарів, оскільки за фактичних обставин справи не було повторності вчинення позивачем податкового правопорушення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за цим позовом, а її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

28.08.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позов в якому зазначено, що розглянувши позовну заяву ПП «Тапасья», вивчивши додані до неї матеріали, відповідач вважає, що позов є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає з огляду на наступне. ГУ ДПС у Полтавській області на підставі наказу від 08.05.2023 № 1173-П тривалістю 10 діб було проведено фактичну перевірку діяльності магазину «Горілка», що знаходився за адресою: м. Полтава, вул. Грушевського, буд. 11, в якій здійснює свою господарську діяльність ПП «Тапасья». За результатами проведення фактичної перевірки було складено Акт фактичної перевірки від 12.05.2023 № 5025/16/31/РРО/ НОМЕР_1 магазину «Горілка», м. Полтава, вул. Грушевського, буд. 11. Перевірками встановлено порушення: п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації тютюнового виробу Хітс Бронз по ціні 85,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункової операції на повну суму покупки через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документу, що підтверджує виконання розрахункової операції; п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції ЗУ від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: СГД не забезпечено надання особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створення в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворенням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QК-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти), а саме при роздрібній торгівлі алкогольними напоями у розрахункових документах не відображено обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер). Загальна сума проведених операцій становить 2328530,50 грн: п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації пива «Полтавське Лящ» 0,5 л. ж/б по ціні 23,00 грн. в к-ті 2 шт. на загальну суму 46,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Відповідач зауважує, що у зв`язку з наявною у контролюючого органу інформацією щодо можливих порушень платником податків законодавства, контроль за яким покладено на органи державної податкової служби, може розглядатись як передбачена підпунктом 80.2.5 пункту 80.5 статті 80 Податкового кодексу України підстава для проведення фактичної перевірки та, відповідно, може мати наслідком прийняття Наказу від 24.10.2022 № 1831-П. Щодо тверджень позивача, що штрафні санкції застосовується за попередній період, а саме за 18.10.2022 відповідач звертає увагу, що податковим законодавством не обмежено податковий орган застосовувати штрафні (фінансові) санкції лише за правопорушення, які відбулись у день фактичної перевірки. Таким чином, фінансові санкції застосовані обґрунтовано та підлягають сплаті до бюджету в передбачені законодавством терміни.

04.09.2023 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив в якій вказано, що відповідач не міг здійснювати фактичну перевірку та перевіряти здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів на підставі підпункту 80.2.2 пункту 80.2ст. 80 ПКУ.

09.10.2023 до суду від позивача надійшли пояснення до позову в яких зазначено з додатків до акту вбачається, що до них включені крім алкогольних напоїв та тютюнових виробів звичайні продовольчі товари, які не є підакцизними, на загальну суму 462 991,50 грн. Такий розрахунок взятий з додатку до акту, а саме за підсумком колонки 3 таблиці, яку надав відповідач до акту де зазначена загальна сума чеку «Загальна сума, грн» та останньої колонки «сума операцій по алкогольним напоям», що становить 2 328 530,50 1 865 539,00 =462 991,50 грн. Таким чином, включені товари до додатків до акту, що не відносяться до алкогольних та тютюнових виробів на загальну суму 462 991,50 грн., підпадають під дію мораторію, тому і нарахування штрафних санкцій відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України є незаконним. При цьому сума може вважатися тільки умовною, оскільки дані бралися з додатків до актів, які є неналежними доказами. Щодо форми додатків до акту слід зазначити, що вона не відповідає діючому законодавству і останні є неналежними доказами. Отже, система зберігання і збору даних РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами національної системи масових електронних платежів. З аналізу вищенаведених норм вбачається, що всі дані, відображені в додатках до акту перевірки, на підставі яких складений акт і нараховані штрафні санкції створені в електронному вигляді. 23.06.2023 року підприємство звернулось до відповідача з листом про надання копій додатків до Акту фактичної перевірки в зв`язку з тим, що вони не були надані при перевірці позивачу.

Також 15.11.2023 до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення в яких зокрема зазначено, що за змістом актів фактичної перевірки, контролюючим органом не зафіксовано фактів непроведення позивачем розрахункових операцій через РРО та фактів здійснення розрахункової операції на неповну суму покупки, а отже, притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 1 статті 3 Закону № 265/95-ВР є безпідставним.

29.11.2023 до суду від представника ГУ ДПС у Полтавській області надійшли пояснення в яких зазначено, що Закон №265 встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення №13 форму його реалізації. На переконання відповідача усі реалізовані товари згідно чеків продані з порушенням п. 2 ст. 3 Закону №265, тобто видача чеків, які не відповідають вимогам щодо форми і змісту, що позбавляє такі документи статусу розрахункових.

29.11.2023 до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення на позов в яких вказано, що контролюючим органом не пояснено, чому він, як державний орган, не взяв до уваги діючи норми законодавства, якими прямо заборонено накладати штрафи на операції щодо непідакцизних товарів. Також слід зазначити що в законодавстві відсутня пряма норма, що забороняє відокремити не підакцизні товари при накладенні штрафу, більше того, це є обов`язком державного органу на виконання статті 19 Конституції України, пункту 52- 1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, п.12 Перехідних положень Закону України від 30.06.2023 №3219-IX (далі Закон № 3219). На підставі вищенаведеного, позивач вважає, що сума штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 3497895,75 грн. є необгрунтованою, а спірне повідомлення рішення є протиправним і підлягає скасуванню. Крім іншого, представник позивача зазначає, що санкція пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР передбачає відповідальність саме за не роздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, а не за роздрукування розрахункового документа на якому відсутні певні реквізити.

24.01.2024 до суду від представника ПП "Тапасья" надійшли письмові пояснення в яких вказано, що дані, на які посилається відповідач, внесені у базу даних системи обліку даних РРО, та за своєю суттю є податковою інформацією, яка не є належним доказом і сама по собі її наявність не може бути підставою для притягнення платника податків до відповідальності, а може бути лише використана як підстава для подальшої перевірки певних обставин.

24.01.2024 до суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення в яких зазначено, зокрема, що згідно копій розрахункових документів, загальна сума реалізованих алкогольних напоїв без зазначення марки акцизного податку, становить 1865613,5 грн. Фінансова санкція в розмірі 150% від даної суми (1865613,5 х 150%) становить 2 798 420,25 грн.

11.03.2024 до суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення в яких зазначено, що ГУ ДПС у Полтавській області відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, пп. 80.2.2, 80.2.5, п. 80.2 ст. 80, п. 82.3 ст. 82 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755- VI (зі змінами та доповненнями, далі - ПК України), на підставі наказу ГУ ДПС у Полтавській області від 08.05.2023 № 1173-П та направлень від 08.05.2023 № 2071, № 2072 з метою контролю щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками за період з 19.05.2022 по дату закінчення перевірки проведено фактичну перевірку ПП «Тапасья» за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: магазин «Горілка», м. Полтава, вул. Грушевського. буд. 11. результати якої оформлено актом від 12.05.2023 № 5025/16/31/РРО/42604176. Актом перевірки від 12.05.2023 № 5025/16/31/РРО/42604176 встановлено порушення: п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР, а саме: при реалізації тютюнового виробу Хітс Бронз по ціні 85,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункової операції на повну суму покупки через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документу, що підтверджує виконання розрахункової операції; п. 2 ст. 3 Закону № 265, а саме: СГД не забезпечено надання особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QК-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти), а саме, при роздрібній торгівлі алкогольними напоями у розрахункових документах не відображено обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер). Загальна сума проведених операцій становить 2328530,50 грн. п. 11 ст. 3 Закону № 265, а саме: при реалізації пива «Полтавське Лящ» 0,5 л. ж/ б по ціні 23,00 грн. в к-ті 2 шт. на загальну суму 46,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Перший випадок порушення ПП «Тапасья» п. 1, 2 ст. 3 Закону № 265 виявлено податковим органом під час фактичної перевірки ПП «Тапасья» за місцем фактичного провадження діяльності, а саме: магазин «Горілка» за адресою: с. Щербані, Полтавський район, вул. Г. Біліченка, 29 Б, результати якої оформлено актом від 10.05.2023 № 4972/16/31/РРО/42604176, фінансова санкція по якому застосована згідно податкового повідомлення-рішення від 30.05.2023 № 5 у розмірі 100 %. Таким чином, обґрунтованим є застосування згідно з податковим повідомленням-рішенням № 5 від 30.05.2023 штрафу у розмірі 150 відсотків вартості товарів проданих з порушеннями. Таким чином, податковим органом при розрахунку суми штрафу правомірно враховано вартість проданих з порушеннями товарів (у т.ч. неакцизного).

13.03.2024 до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення в яких вказано, що відповідач посилається в поясненнях на судові рішення Верховного суду, що не мають відношення до предмету позову і стосуються строку подання декларацій. З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки було складено 06.12.2021, тоді як порушення, встановлені за результатами вказаної перевірки, мали місце 27.01.2021, 16.08.2020. Отже, вказані обставини свідчать про те, що порушення були вчинені до початку проведення перевірки. Порушення, наведені відповідачем в акті перевірки, фактично були встановлені не за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, що не узгоджується з положеннями пп.75.1.3. п. 75.1 ст. 75 ПК України.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 15.11.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ПП "Тапасья" у визначеному законом порядку зареєстроване як юридична особа, ідентифікаційний код 42604176, перебуває на обліку як платник податків в ДПІ у м. Полтаві Головного управління ДПС у Полтавській області.

Позивач здійснює господарську діяльність з роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (код КВЕД 47.11) у магазині "Горілка", розташованому за адресою: м. Полтава, вул. Грушевського, буд 11.

08.05.2023 Головним управління ДПС у Полтавській області виданий наказ №1173-П, яким визначено провести з 08.05.2023 фактичну перевірку тривалістю 10 діб платника податків ПП "Тапасья", що знаходиться за адресою: м. Полтава, вул. Грушевського, буд 11, за період з 19.05.2022 по дату закінчення перевірки у встановленому ПК України порядку.

08.05.2023 на підставі наказу від 08.05.2023 №1174-П посадовим особам податкового органу видані направлення на перевірку №№ 2072, 2071.

Результати перевірки оформлені актом від 12.05.2023, що зареєстрований у податковому органі 12.05.2023 за №5025/16/31/РРО/ НОМЕР_1 , у якому відображено факт порушення позивачем вимог:

- п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР (далі - Закон № 265), в редакції Закону України від 01.06.2000р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації тютюнового виробу Хітс Бронз по ціні 85,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункової операції на повну суму покупки через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документу, що підтверджує виконання розрахункової операції;

- п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: СГД не забезпечено надання особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QК-коду, який дозволяє здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти), а саме при роздрібній торгівлі алкогольними напоями у розрахункових документах не відображено обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер). Загальна сума проведених операцій становить 2328530,50 грн,

- п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосуванні реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації пива «Полтавське Лящ» 0,5 л. ж/б по ціні 23,00 грн. в к-ті 2 шт. на загальну суму 46,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

30.05.2023 на підставі зазначеного вище акта перевірки Головним управлінням ДПС у Полтавській області сформовано податкове повідомлення-рішення №5 про застосування до ПП "Тапасья" штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 3 498 023,25 грн.

Не погодившись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Перелік та компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначено Податковим кодексом України (надалі - ПК України). Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику /пункт 1.1 статті 1 ПК України/.

Зокрема, згідно з підпунктом 19-1.1.16 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.

Як визначено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

А відповідно до підпункту 75.1.3 пункту 75.1 цієї статті, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки визначений статтею 80 ПК України, у силу підпунктів 80.2.2, 80.2.5 пункту 80.2 якої фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів; у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначені Законом №265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

У силу пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до пунктів 1, 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення;

7) триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі предметом спору є правомірність податкового повідомлення-рішення податкового органу про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій за порушення вимог Закону №265/95-ВР, прийнятого за результатами фактичної перевірки.

Виходячи з приписів частини другої статті 2 КАС України, суд перевіряє відповідність такого рішення критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, а саме, чи прийнято це рішення: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірному податковому повідомленню-рішенню, суд виходить з таких міркувань.

Щодо доводів позивача про відсутність у контролюючого органу правових підстав для проведення фактичної перевірки позивача, оскільки наказ відповідача від 08.05.2023 №1173-П "Про проведення фактичної перевірки" не містив та не доводив наявність визначених у пп. 80.2.2, 80.2.5. п. 80.2 ст. 80 ПК України підстав для проведення фактичної перевірки ПП "Тапасья", суд враховує таке.

Здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального є самостійною підставою з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання за умови дотримання процедурних питань (прийняття наказу, вручення наказу, направлень, пред`явлення службових посвідчень) та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства. У даному випадку достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин, зокрема і у сфері контролю щодо дотримання норм законодавства з питань порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій.

Тобто норма пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України дозволяє проведення фактичної перевірки, у тому числі на виконання функцій контролюючого органу, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, які в силу приписів статті 16 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" покладені на відповідача. Відповідні функції контролю передбачені також і підпунктами 19-1.1.1, 19-1.1.14, 19-1.1.16, 19-1.1.17, 19-1.1.54. пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, зокрема, контролюючі органи виконують такі функції: проводять відповідно до законодавства перевірки платників податків; здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; здійснюють інші функції, визначені законом.

Отже контролюючий орган має право на проведення фактичної перевірки господарюючого суб`єкта з підстав здійснення функцій контролю, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Зазначений висновок узгоджується із правовими позиціями, висловленими в постановах Верховного Суду: від 29.06.2023 у справі №140/760/22, від 05.04.2023 у справі №200/1354/21-а, від 11.01.2023 у справі №160/2357/21, від 08.12.2022 у справі №140/2889/21, від 12.08.2021 у справі №140/14625/20, від 10.04.2020 у справі №815/1978/18, від 25.01.2019 у справі №812/1112/16, від 07.11.2019 у справі №140/391/19, від 20.03.2018 у справі №820/4766/17, від 22.05.2018 у справі №810/1394/16 та є сталою практикою Верховного Суду, сформованою за наслідком вирішення спорів з подібним складом правовідносин.

Дослідивши залучену до матеріалів справи копію наказу Головного управління ДПС у Полтавській області від 08.05.2023 №1173-П "Про проведення фактичної перевірки" суд встановив, що підставою для призначення та проведення фактичної перевірки позивача зазначено здійснення контролю щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, що відповідає приписам підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України та є самостійною підставою для проведення фактичної перевірки.

З урахуванням наведеного, суд визнає помилковими доводи позивача про відсутність правових підстав для проведення фактичної перевірки ПП "Тапасья" та невідповідність наказу про призначення такої перевірки вимогам ПК України.

Посилання позивача на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 05.07.2023 у справі №460/2663/22 суд відхиляє, оскільки спірні відносини не є співставними. Таке, як слідує зі змісту згаданої постанови, наказ податкового органу про призначення фактичної перевірки, що був предметом розгляду у справі №460/2663/22, містив лише загальне посилання на положення пунктів 80.2.2, 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України, без конкретизації підстави призначення перевірки.

Водночас у цій справі суд вище встановив, що наказ Головного управління ДПС у Полтавській області від 08.05.2023 №1173-П "Про проведення фактичної перевірки" містить посилання на підставу проведення перевірки - здійснення контролю щодо дотримання норм законодавства з питань, зокрема, здійснення платником податків розрахункових операцій.

Посилання представника позивача на приписи пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України у контексті спірних відносин суд визнає хибними, оскільки вони стосуються підстав для звільнення від відповідальності у вигляді застосування штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, тобто є нерелевантними щодо спірних відносин.

Водночас суд звертає увагу на те, що за змістом пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Отож застосування штрафних (фінансових) санкцій за здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв було передбачено навіть на період дії карантину.

До того ж, Законом України від 12.05.2022 №2260-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" пункт 69-2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України викладено у новій редакції, де абзацом вісімнадцятим передбачено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Щодо посилань представника позивача на неналежність у якості доказів додатків до акта перевірки у формі таблиці з бази даних відповідача, суд виходить з такого.

У силу пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється, зокрема, шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно з пунктом 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Як визначено у підпункті 72.1.1.4 підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі електронні копії розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів. Для цілей цього підпункту терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

У статті 2 Закону №265/95-ВР визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну; реєстрація електронних розрахункових документів, електронних фіскальних звітів та електронних фіскальних звітних чеків - це: а) присвоєння реєстратором розрахункових операцій у процесі виконання ним фіскальних функцій фіскального номера електронному розрахунковому документу, електронному фіскальному звіту та електронному фіскальному звітному чеку, що створені таким реєстратором розрахункових операцій, із збереженням даних щодо виконання розрахункової операції у фіскальній пам`яті таких реєстраторів розрахункових операцій; б) присвоєння програмним забезпеченням фіскального сервера контролюючого органу фіскального номера електронному розрахунковому документу, електронному фіскальному звіту та електронному фіскальному звітному чеку, що створені програмними реєстраторами розрахункових операцій, із збереженням даних щодо виконання розрахункової операції у системі обліку даних реєстраторів розрахункових операцій; електронний розрахунковий документ - це: а) документ, створений реєстратором розрахункових операцій, який переведено у фіскальний режим роботи, у момент проведення розрахункової операції, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити розрахункового документа за встановленою формою; б) документ, створений програмним реєстратором розрахункових операцій у момент проведення розрахункової операції та зареєстрований фіскальним сервером контролюючого органу із присвоєнням йому фіскального номера фіскальним сервером контролюючого органу або присвоєнням йому фіскального номера із діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити розрахункового документа за встановленою формою.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 №1057, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17.10.2012 за №1743/22055, затверджено Порядок передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, а також Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій.

У пункті 1.2 Порядку передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України визначено, що система зберігання і збору даних РРО (далі - СЗЗД РРО) - загальнодержавна система, призначена для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України; система обліку даних РРО (далі - СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій і програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

Відповідно до пункту 1.7 названого Порядку суб`єкти господарювання, які використовують ПРРО, повинні передавати до органів ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію у формі електронних копій розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків та іншу інформацію, необхідну для обліку роботи ПРРО фіскальним сервером контролюючого органу, яка створюється засобами таких ПРРО.

Пунктами 2.1, 2.2 Порядку визначено, що СЗЗД РРО базується на технології зберігання і збору даних РРО для органів ДПС, розробленої Національного банку. Складовими компонентами СЗЗД РРО, яка використовує таку технологію, є: РРО з КСЕФ; РРО, що друкують контрольну стрічку з модемом; інформаційні еквайри; ЦКММ; ЦІ МБ РРО; комплекс первинної обробки даних РРО, який забезпечує декриптування і перевірку контрольно-звітної інформації, що формується РРО, та оперативне збереження зазначеної інформації для подальшої передачі до СОД РРО.

СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами НСМЕП.

З урахуванням наведеного, суд погоджується з доводами представника відповідача, що вся інформація, яка зазначається у фіскальному чеку, технічно дублюється в електронній копії, що надходить до податкового органу.

При цьому СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані РРО.

У контексті наведеного суд також враховує, що позивач у позовній заяві не заперечував факт того, що ПП "Тапасья" у спірний період дійсно реалізовувало алкогольні напої без зазначення у фіскальних чеках обов`язкового реквізиту - цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Тож використання податковим органом під час проведення перевірки даних СОД РРО ґрунтується на вимогах чинного законодавства та є правомірним.

Стосовно суті виявленого порушення, суд встановив такі обставини.

За висновком податкового органу, позивач порушив вимоги пунктів 1, 2 та 11 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Суть порушення вимог пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР полягає в тому, що позивач реалізовував алкогольні напої без зазначення у фіскальних чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Верховний Суд у справі №500/6845/21 (постанова від 02.02.2023) зауважив, що пункт 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) непроведення розрахункової операції через РРО; 2) проведення розрахункової операції через РРО, однак, на неповну суму покупки; 3) невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, а третій з пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Відповідно, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення.

Предметом доказування у справах, пов`язаних із притягненням суб`єкта господарювання до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, є встановлення на підставі належних і допустимих доказів фактів, з якими контролюючий орган пов`язує допущення порушення суб`єктом господарювання вимог пункту 1 та/або 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, однак, її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту.

У цій справі позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Позиція контролюючого органу, фактично, полягає в тому, що відсутність обов`язкових реквізитів у фіскальних чеках з продажу алкогольних напоїв без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку згідно з Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерством фінансів України від 21.01.2016 №13 (зі змінами) (далі Положення №13) тягне за собою неприйнятність такого документа як розрахункового, тобто, свідчить, що розрахункова операція проведена без роздрукування розрахункового документа і без видачі такого покупцю, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктами 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, і є підставою для притягнення позивача до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 цього Закону.

При цьому у ході проведення фактичної перевірки відповідач не встановив випадків непроведення розрахункових операцій через РРО чи проведення їх на неповну суму покупки.

Тож посилання відповідача у акті перевірки на порушення позивачем приписів пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР є безпідставним, оскільки безпосередній зміст обов`язку платника податку, який визначений у цьому пункті, полягає у тому, щоб усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки.

Водночас наведене не впливає на притягнення позивача до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР з огляду на встановлене у ході фактичної перевірки порушення позивачем вимог 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Так, обов`язок, передбачений цим пунктом, полягає в тому, що суб`єкт господарювання зобов`язаний надавати особі в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі.

Відповідно до статті 8 Закону №265/95-ВР форма, зміст та порядок ведення розрахункових документів, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій при здійсненні операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Національним банком України.

Положенням №13 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) визначено форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Пунктом 2 розділу ІІ Положення №13 визначено, що фіскальний чек обов`язково має містити такий реквізит, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9).

Згідно з пунктом 3 розділу І цього Положення установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже Закон №265/95-ВР встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення №13 форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

Верховний Суд у вищезгаданій постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 зробив висновок, що за змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Застосовуючи цей висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, суд зазначає, що відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання платником акцизного податку, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Позивач у ході розгляду справи у суді, на виконання приписів частини першої статті 9, частини першої статті 77 КАС України, не спростував доводи податкового органу про відсутність у фіскальних чеках з продажу алкогольних напоїв обов`язкового реквізиту - цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Крім того, сплата акцизного податку за спірний період не нівелює факт вчинення позивачем вищеописаного порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

З урахуванням наведених обставин, суд дійшов висновку про правомірність застосування до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Водночас судом враховано доводи позивача про помилкове обчислення податковим органом загальної суми, на яку ПП "Тапасья" реалізувало алкогольні напої без зазначення у фіскальних чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Відповідач у поясненнях від 24.01.2024 зазначив, що загальна сума реалізованих алкогольних напоїв без зазначення марки акцизного податку становить 1865613,5 грн.

Щодо доводів представника позивача про неправомірність обчислення суми штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 150% від суми, на яку реалізовано алкогольні напої без зазначення у фіскальних чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, суд встановив такі обставини.

Повторність вчинення позивачем порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР відповідач пов`язував з виявленим під час попередньої перевірки ПП "Тапасья" аналогічним порушенням, за яке до позивача застосований штраф у розмірі 100 відсотків вартості проданих товарів, про що Головним управлінням ДПС у Полтавській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 30.05.2023 №5.

Правомірність податкового повідомлення-рішення від 30.05.2023 №5 була предметом судового розгляду у справі №440/9862/23.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 05.12.2023 у справі №440/9862/23 (з урахуванням ухвали цього суду від 11.12.2023) визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 30.05.2023 №5 в частині застосованої суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 862371,75 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про правомірність доводів відповідача щодо наявності підстав для застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 150%.

Водночас зважаючи на те, що у ході судового розгляду справи підтверджено помилковість визначення відповідачем загальної суми, на яку позивач реалізував алкогольні напої без зазначення марки акцизного податку (1865613,50 грн замість 2328530,50 грн), суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 30.05.2023 №5 належить визнати протиправним та скасувати в частині застосування до ПП "Тапасья" штрафних санкцій у розмірі 694 375,50 грн ((2328530,50 грн х 150%) - (1865613,50 грн х 150%) = 694 375,50 грн).

Крім того, відповідно до акту перевірки п. 1 ст. З Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР (далі - Закон № 265), в редакції Закону України від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації тютюнового виробу Хітс Бронз по ціні 85,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункової операції на повну суму покупки через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документу, що підтверджує виконання розрахункової операції та п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосуванні реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000 р. № 1776-111 із змінами та доповненнями, а саме: при реалізації пива «Полтавське Лящ» 0,5 л. ж/б по ціні 23,00 грн. в к-ті 2 шт. на загальну суму 46,00 грн. СГД не забезпечено проведення розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Так, відповідачем зазначено, що за вказані порушення передбачена відповідальність п. 1 та п.7 ст. 17 ЗУ «Про застосування РРО» від 06.07.95 №265/95-ВР.

Водночас щодо застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 5100,00 грн та у розмірі 127,50 грн суд врахував, що позивач у ході розгляду справи належним чином не спростував обставин вчинення порушення у цій частині.

Отож в цій частині оскаржуване податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області є правомірним і обґрунтованим, а позовні вимоги ПП "Тапасья" - безпідставними.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з тим, як визначено частиною першою цієї статті, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Зважаючи на встановлені вище фактичні обставини справи та беручи до уваги норми законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ПП "Тапасья" частково.

Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 26840,00 грн, що підтверджено платіжною інструкцією від 26.06.2023.

Відповідач доказів понесення судових витрат не надав.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги ПП "Тапасья" задоволені частково, на користь позивача належить стягнути судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 10415,63 грн.

Інші судові витрати у справі відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Приватного підприємства "Тапасья" (; вул. Героїв АТО, 116, корп. 2, кв. 36, м. Полтава, Полтавська область, 36023) до Головного управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ ВП 44057192; вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 30.05.2023 №5 в частині застосування до Приватного підприємства "Тапасья" штрафних санкцій у розмірі 694 375,50 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Приватного підприємства "Тапасья" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 10 415,63 грн.

Рішення набирає законної сили у порядку та строки, визначені статтями 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 21.03.2024.

Головуючий суддя Л.М. Петрова