Справа № 640/4269/20
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2024-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року

м. Київ

справа №640/4269/20

адміністративне провадження № К/9901/45247/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Коваленко Н.В.

розглянув у попередньому судовому засіданні

касаційну скаргу Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва

на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2021 року (колегія у складі Федотова І.В. , Єгорової Н.М. , Чаку Є.В. )

у справі № 640/4269/20

за позовом Гаражного кооперативу "Барвінок"

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

І. РУХ СПРАВИ

1. У лютому 2020 року Гаражний кооператив «Барвінок» (далі - позивач, ГК «Барвінок») звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі - відповідач, Департамент), у якому просив визнати незаконними та скасувати постанови про накладення штрафу від 23.04.2019 №41/19/073-3773 та №41/19/073-3774 та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2019.

IІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2. Судами встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на підставі звернення Столярчука П.Г. від 04.10.2018 видав наказ від 06.11.2018 № 868, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ГК «Барвінок».

3. Відповідач видав направлення на здійснення перевірки строком дії з 15.11.2018 до 28.11.2018.

4. 09.04.2019 Столярчук П.Г. звернувся із заявою до Департаменту, в якій просив повідомити про результати перевірки щодо виконання будівельних робіт ГК «Барвінок».

5. 16.04.2019 начальник інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва подав службову записку директору Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про продовження терміну проведення перевірки на два робочі дні.

6. 16.04.2019 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва видав наказ № 293, яким вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ГК «Барвінок». Цього ж дня видано направлення на проведення перевірки.

7. 17.04.2019 за результатами перевірки складено акт, внесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

8. Актом перевірки, що проводилася на підставі наказу № 293 від 16.04.2019, було встановлено порушення позивачем ч. 8 cт. 36, ч. 10 cт. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На замовлення ГК «Барвінок» у пров. Квітневому, 1 у Подільському районі м. Києва на земельній ділянці з к.н. :85:227:0140 побудовано та експлуатуються одноповерхові гаражі. Тобто замовником будівництва ГК «Барвінок» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 44 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації № КВ 94 на об`єкт «Будівництво гаражів (І черга будівництва багаторівневого паркінгу) по пров. Квітневому, 1 у Подільському районі м. Києва» у частині використання земельної ділянки, намірів забудови та зниження категорії складності об`єкта, а саме:

- замовником будівництва ГК «Барвінок» виконано будівельні роботи із будівництва гаражів на земельній ділянці з к.н. :85:227:0140 (Договір оренди земельної ділянки від 27.12.2010 №78), що не була відведена для цієї мети;

- відповідно до державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, замовником будівництва ГК «Барвінок» зазначено код об`єкта 1242, 1 (гаражі наземні), що не відповідає фактичним намірам виду будівництва, яке зазначено у деклараціях як - будівництво;

- оскільки на земельній ділянці з к.н. :85:227:0140 (Договір оренди земельної ділянки від 27.12.2010 №78) розміщено 172 гаражі, що підтверджується план-схемою гаражного кооперативу «Барвінок», категорія складності об`єкта - ІІІ, відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва».

Також встановлено порушення ст. 34, ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме на замовлення ГК «Барвінок» на земельній ділянці к.н. :85:227:0300 побудовано 123 гаражі поверховістю 2-3 поверхи без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, що підтверджується план-схемою ГК «Барвінок» та листом Департаменту земельних ресурсів від 08.01.2019 № 05716-357.

Встановлено порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме зазначені вище гаражі експлуатуються без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку. Відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» клас наслідків відповідальності вказаного об`єкта будівництва - СС2.

9. Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17.04.2019 зобов`язано позивача усунути вищезазначені порушення вимог чинного законодавства.

10. Розглянувши матеріали справи, Департамент виніс постанови про накладення штрафу від 23.04.2019 № 40/19/073-3773 та № 41/19/073-3774, якими ГК «Барвінок» визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 та абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф.

11. Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду.

ІIІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

12. В обґрунтування позовних вимог позивач покликався на те, що в порушення вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) та Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок № 533), акт за результатами перевірки, відповідно до наказу про проведення позапланової перевірки № 868 від 06.11.2018, за зверненням Столярчука П.Г. , відповідачем складено не було.

Продовження перевірки на підставі Наказу про проведення перевірки № 293 від 16.04.2019 на два робочі дні, через пів року після спливу строків проведення попередньої перевірки, є протиправним.

Будь-яких документів, які свідчать про замовлення будівництва гаражів ГК «Барвінок» на земельній ділянці кадастровий № :85:227:0300, право на постійне користування якою належить ДП «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця», немає.

Посилання на план-схему ГК «Барвінок», яка є лише графічним зображенням меж кооперативу, як на єдиний доказ у справі про порушення у сфері містобудівної діяльності, є безпідставним та необґрунтованим.

Позивач звертає увагу на те, що відповідач виявив 123 гаражі, які побудовані без надання документа на право виконання зазначених робіт, за що ГК «Барвінок» було притягнуто до відповідальності. Проте ГК «Барвінок» не є власником гаражів, а тому не може бути притягнутий до відповідальності за дії третіх осіб.

Основною функцією ГК «Барвінок» є обслуговування його членів, зокрема, забезпечення порядку, контрольно-пропускного режиму, охорони, електропостачання, прибирання території, тощо.

Гаражний кооператив не має ліцензії на провадження діяльності з будівництва об`єктів, протягом строку існування самостійно не укладав правочинів, направлених на створення об`єктів архітектури.

ГК «Барвінок» є власником (користувачем) виключно земельних ділянок, на яких розміщено гаражі фізичних осіб-членів кооперативу, що унеможливлює обставини, встановлені перевіркою ДАБІ, та притягнення позивача до відповідальності.

13. Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог. Покликався на те, що позапланову перевірку було проведено протягом 10 робочих днів з 15.11.2018 по 28.11.2018 та з продовженням на 2 робочі дні з 16.04.2019 по 17.04.2019. Законодавством не визначено термін, протягом якого строк перевірки може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника не більше ніж на два робочі дні.

Згідно постанови Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 757/40310/16-а продовження строку перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції, у контексті предмету спору, може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідач вважає, що припис та постанови про накладення штрафів є правомірними.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

14. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.04.2021 у задоволенні позову відмовлено.

15. Суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав доказів реєстрації гаражів, розташованих на земельних ділянках з кадастровими номерами :85:227:0300 та :85:227:0140, за членами кооперативу.

Суд дійшов висновку про об`єктивну неможливість побудови гаражу членом кооперативу та на території кооперативу без дозволу та участі позивача та включення такої прибудови до огородженої частини.

Порушення прав позивача щодо строку проведення перевірки, участі в проведенні такої перевірки не є підставою для скасування рішення, прийнятого за її наслідками.

16. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.08.2021 рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.04.2021 скасовано та прийнято нову постанову про задоволення позовних вимог.

Суд апеляційної інстанції виходив з того, що позапланова перевірка повинна здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

Крім того, у службовій записці від 16.04.2019 начальник інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва, з посиланням на п.7 Порядку, просив продовжити термін перевірки на два робочі дні із зазначенням про те, що під час перевірки у період з 15.11.2018 по 28.11.2018 уповноваженими особами замовника ГК «Барвінок» не було надано в повному обсязі всіх необхідних документів; для проведення перевірки виникла необхідність в отриманні інформації від різних організацій, установ.

Однак в матеріалах справи відсутні, а відповідачем до суду не надано жодних документів на підтвердження того, що позивач під час первинної позапланової перевірки (15.11.2018 - 28.11.2018) не надавав документів. Запиту про витребування документів, акту про відмову позивача надати запитувані документи в матеріалах справи немає.

Строк проведення контрольного заходу щодо позивача завершився в останній день строку, визначеного у направленні, а саме 28.11.2018. Акта перевірки не складено. Службову записку про продовження терміну перевірки на два дні складено через те, що 09.04.2019 Столярчук П.Г. попросив повідомити про результати перевірки щодо виконання будівельних робіт ГК «Барвінок». Саме це й стало приводом для видання наказу від 16.04.2019 № 293. Отже, продовження перевірки на підставі службової записки та складання акту перевірки відбувалось поза межами передбаченого законом десятиденного терміну.

За висновком суду апеляційної інстанції, спеціальним суб`єктом правопорушень у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за які передбачено ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», є суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно; а щодо правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 2 наведеного Закону, спеціальним суб`єктом правопорушення є суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи.

Позивач не виконував будівельних робіт на спірних земельних ділянках, не був замовником та/або підрядником будівництва спірних гаражів у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не експлуатує відповідні споруди без введення в експлуатацію. З огляду на це, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у спірних відносинах ГК «Барвінок» не є суб`єктом містобудівної діяльності, тому не може бути притягнутий до відповідальності за Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ВІДЗИВУ

17. У касаційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

18. Як на підставу касаційного оскарження покликається на те, що:

- суд апеляційної інстанції вирішив спір без врахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 757/40310/16-а, від 20.05.2020 у справі № 809/1031/16;

- захід державного архітектурно-будівельного контролю проводився протягом 10 робочих днів з 15.11.2018 до 28.11.2018, надалі на підставі п. 7 Порядку № 553 продовжувався на два робочі дні з 16.04.2019 до 17.04.2019;

- Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного характеру, які б давали право на виконання підготовчих та будівельних робіт, не приймав в експлуатацію об`єкти будівництва на пров. Квітневому, 1 у м. Києві;

- ГК «Барвінок» навів недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво гаражів (І черга будівництва багаторівневого паркінгу) по пров. Квітневому, 1 у м. Києві » у частині використання земельної ділянки, намірів забудови та заниження категорії складності об`єкта на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0140, на якій на момент перевірки розміщено 172 капітальні гаражі, та на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0300, на якій розміщено 123 капітальні гаражі;

- те, що замовником будівництва на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0300 є саме позивач, підтверджується копією заяви, засвідченої 26.02.2019 державним нотаріусом чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І. Ця заява, адресована до компетентних органів, містить інформацію про те, що ДП «Пуща-Водиця» підтверджує раніше надану згоду ГК «Барвінок» від 19.12.2000 за № 1164 на виділення частини земельної ділянки орієнтовною площею 1,065 га для будівництва гаражів, кадастровий номер :85:227:0300. Твердження позивача про те, що Департамент дійшов помилкового висновку, що позивач не є замовником будівництва гаражів на земельній ділянці кадастровий номер :85:227:0300, а також проводив будівельні роботи з будівництва гаражів на земельній ділянці кадастровий номер :85:227:0140 за цільовим призначенням, не відповідає дійсності.

19. У відзиві позивач просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зазначає, що не є власником гаражів, збудованих на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0300 та :85:227:0140, а тому не може бути притягнений до відповідальності за дії третіх осіб.

Відповідачем не надано доказів, на підтвердження обставин, що ГК «Барвінок» є замовником будівництва гаражів, що вказані гаражі будувались безпосередньо позивачем або на його замовлення підрядною організацією. Наявність огорожі території гаражного кооперативу не підтверджує того факту, що спірні гаражі були збудовані саме на замовлення позивача.

На земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0140 членами гаражного кооперативу для власних потреб в період з 2010-2014 роки збудовано господарським способом 172 гаража та зареєстровано право власності на нерухоме майно. На підтвердження цього було надано в якості доказу Витяг з реєстру нерухомого майна та свідоцтво про право власності членів кооперативу.

Отже, ГК «Барвінок» не виступав замовником будівництва гаражів, не здійснював їх будівництво, не набув на них право власності і не використовує їх.

Обов`язок введення об`єктів в експлуатацію, відповідальність за використання об`єктів не введених в експлуатацію можуть стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та до початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти в експлуатацію.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

20. Верховний Суд перевірив правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у межах доводів касаційної скарги та дійшов такого висновку.

21. Спірним у цій справі є дотримання відповідачем процедури проведення позапланової перевірки та наявність підстав для притягнення до відповідальності саме ГК «Барвінок».

22. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

23. Правове регулювання спірних правовідносин унормовується Законом України « Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2021 (далі - Закон № 3038-VI) та постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

24. Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

25. Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт регулює Порядок № 553.

26. Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

27. Відповідно до абзацу 8 пункту 7 Порядку №553 однією з підстав позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

28. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

29. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

30. Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

31. Пунктом 16 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

32. Відповідно до пункту 1 Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

33. Верховний Суд України (постанова від 27.01.2015 у справі №21-425а14) і Верховний Суд (постанови від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а, від 01.11.2022 у справі № 826/3831/18 та від 13.09.2023 у справі № 640/18442/19) неодноразово висловлював правову позицію, відповідно до якої лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

34. Як встановлено судами попередніх інстанцій, позапланова перевірка позивача була призначена на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 06.11.2018 № 868 та звернення Столярчука П.Г. від 04.10.2018 і на підставі цього було видано направлення на проведення позапланової перевірки строком дії з 15.11.2018 до 28.11.2018 - на 10 робочих днів. Відповідно, строк проведення контрольного заходу щодо позивача завершився в останній день строку, визначеного у направленні, а саме 28.11.2018. Акта перевірки не складено.

35. Службову записку про продовження терміну перевірки на два дні складено через те, що 09.04.2019 Столярчук П.Г. попросив повідомити про результати перевірки щодо виконання будівельних робіт ГК «Барвінок». Саме це й стало приводом для видання наказу від 16.04.2019 № 293.

36. Отже, продовження перевірки на підставі службової записки та складання акту перевірки відбувалось поза межами передбаченого законом десятиденного терміну.

37. З цього приводу суд касаційної інстанції зазначає, що за пунктом 7 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

38. З огляду на вказане, продовження строку перевірки можливе тільки до його закінчення. Вчинення такої дії після закінчення строку перевірки свідчить про те, що суб`єктом владних повноважень фактично призначається нова перевірка. Висновок про таке застосування пункту 7 Порядку №553 зроблено Верховним Судом у постанові від 09.04.2021 (справа № 640/4901/20) та підтриманий у постанові від 13.09.2023 (справа № 640/18442/19).

39. Проведення позапланової перевірки без підстав, передбачених законом, свідчить про перевищення повноважень суб`єкта владних повноважень і недотримання вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України. Таке порушення не може вважтися формальним.

40. Оскільки оскаржувані постанови про накладення штрафу та припис винесені за результатами перевірки, протиправність якої встановлена судом, то такі є протиправним і підлягають скасуванню.

41. Суб`єкт владних повноважень не позбавлений права на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за наявності підстав для його проведення з дотриманням процедури, встановленої чинним законодавством, та на прийняття відповідних рішень саме за результатами заходу контролю.

42. Щодо врахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 21.02.2018 у справі № 757/40310/16-а, то у цій справі зроблено висновок про те, що продовження строку перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції, у контексті предмету спору, може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

43. У постанові від 20.05.2020 у справі № 809/1031/16 Верховним Судом надавалася правова оцінка дотриманню відповідачем встановленого порядку проведення перевірки, а саме дотримання встановленого у направленні строку проведення перевірки та продовження строку такої перевірки у формі допису та без видачі окремого наказу.

44. Проте, обставини, встановлені у справах № 757/40310/16-а та № 809/1031/16, не є релевантними до обставин, встановлених у справі, що розглядається.

45. Інші доводи касаційної скарги не впливають на вирішення справи та докладно не аналізуються, оскільки відсутність законних підстав для проведення позапланової перевірки є достатньою правовою підставою для визнання оскаржуваних рішень протиправними та їх скасування.

46. Враховуючи зазначене вище, доводи скаржника не спростовують висновки суду апеляційної інстанції, який всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин; в них повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки судів щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними.

47. Відповідно до статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

48. Судові витрати покласти на відповідача.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, Суд -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва залишити без задоволення.

Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2021 року у справі №640/4269/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

Суддя В.М. Кравчук

Суддя А.А. Єзеров

Суддя Н.В. Коваленко