Справа № 580/2700/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

22 березня 2024 року справа № 580/2700/24
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/2700/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ради адвокатів Черкаської області (бульвар Шевченка 194, м.Черкаси, 18001, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

18.03.2024 вх. №13869/24 ОСОБА_1 у позовній заяві (документ сформований в підсистемі ЄСІТС 15.03.2024) просить:

- визнати протиправною бездіяльність Ради адвокатів Черкаської області щодо ненадання інформації на інформаційний запит ОСОБА_1 від 05.03.2024;

- зобов`язати Раду адвокатів Черкаської області надати відповідь на інформаційний запит ОСОБА_1 від 05.03.2024.

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначає, що розпорядник інформації має надати відповідь на запит протягом п`яти робочих днів з дня отримання запиту. У додатку до позовної заяви на підтвердження направлення запиту позивач надає скріншот з екрана електронної пошти, де зазначений адрес отримувача: ІНФОРМАЦІЯ_1, що не є доказом отримання кореспонденції як передумови оцінки строку та бездіяльності щодо порушеного права позивача.

Суд залишив адміністративний позов без руху (ЄДРСР 117796138).

У заяві від 20.03.2024 вх.14376/24 на усунення недоліків позивач просить відкрити провадження у справі, проте доказ направлення звернення за іншою адресою, окрім ІНФОРМАЦІЯ_1 - не надає.

ВПВС у справі № 9901/34/19 зазначив: частиною четвертою статті 169 КАС України не встановлено такої підстави для повернення позовної заяви, як зловживання процесуальними правами. Водночас за правилами частини третьої статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Відповідно до частини першої статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п.3 ч.2 статті 45 КАС України суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, що має очевидно штучний характер.

Верховний Суд у справі №766/20776/17 ЄДРСР 99521550, оцінюючи висновки суду апеляційної інстанції (п.23 - під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду; п.24 - механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснення процесуальних дій (бездіяльності) зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, що вигідні особі, все ж таки можуть існувати; п.25 - ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу) зазначив: наведений у частині другій статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер. Вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

У постанові Верховного Суду від 27.07.2023 у справі № 910/12713/22 визначено, що зловживання процесуальними правами - це процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників господарського процесу (їх представників), що призводять до порушення процесуальних прав інших учасників процесу, з метою перешкоджання судочинству, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС).

Право на оскарження у суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантується ст. 55 Конституції України.

Кожна особа має право в порядку, встановленому КАС, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист (ч. 1 ст. 5 КАС). Учасники справи мають добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

Спір виник з публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів має розглядатися у порядку адміністративного судочинства.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

Відповідно до ч.2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Відповідо до частини першої статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (стаття 258 КАС України). Відповідно до статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Згідно із частиною першою статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання ( частина друга статті 262 КАС України). Згідно з частиною третьою даної статті Кодексу підготовче засідання під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 262 Кодексу).

Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, що вони вважають важливими для справи.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Верховний Суд 11 вересня 2023 року у справі №420/14943/21 (адміністративне провадження №К/990/8225/23) сформулював правовий висновок про те, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять легітимну основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих заявником документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення суб?єкта владних повноважень; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, що не ґрунтуються на нормах права.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію. Згідно з частиною 2 ст. 263 КАС України визначено, що справи про оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію розглядаються у строк не більше 30 днів з дня відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.2, 5, 9, 12, 19, 170, 171, 241-243, 248, 256, 258, 263, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Ради адвокатів Черкаської області (бульвар Шевченка 194, м.Черкаси, 18001, ) до розгляду та відкрити провадження у адміністративній справі №580/12540/23, розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Витребувати у відповідача докази про реєстрацію (вчинення резолюцій) надходження інформаційного запиту від від 05.03.2024, що необхідно надати до суду до 10.04.2024.

Роз`яснити сторонам про використання електронного кабінету у системі Електронний суд з урахуванням інформації на офіційному сайті Черкаського окружного адміністративного суду https://adm.ck.court.gov.ua/.

Роз`яснити учасникам справи, що розгляд справи по суті розпочнеться через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі та про можливість зупинення провадження згідно із п.5 ч.1 ст.236 КАС України за наявних клопотань/підтвердження доказами відповідних фактів.

Встановити відповідачам десятиденний строк з дня вручення ухвали, протягом якого може бути поданий відзив на позовну заяву відповідно до вимог статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України. До відзиву на позовну заяву мають бути додані докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів учасникам справи. Роз`яснити відповідачеві, що у разі не надання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи. Встановити сторонам трьохденний строк на реагування на відзив та заперечення.

У частині порушення правил підсудності ухвалу може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дати підписання.

Роз`яснити учасникам справи, що встановлені в ухвалі строки можуть бути продовжені за обгрунтованим клопотанням учасників відповідно до вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали направити сторонам у справі, матеріали позовної заяви - відповідачу.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА