Справа № 160/28414/23
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування листа-вимоги,
31.10.2023 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати лист-вимогу Східного офісу Держаудитслужби №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023 «Про усунення виявлених порушень».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області було визначено службою державного замовника у сфері оборони та сформовано річний план (перелік та обсяги) закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення ДСНС України на 2022 рік, у подальшому з урахуванням внесених змін відповідно до наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 29.12.2022 №HГ-518 «Про внесення змін до наказу від 04.08.2022 №НГ-267 «Про деякі питання здійснення оборонних закупівель». У межах наданих повноважень, з урахуванням вимог наведених нормативно-правових актів Головне управління, як службою державного замовника у сфері оборони, було укладено договір про закупівлю товару за державні кошти, додатком до якого є «специфікація» сформована виконавцем такого договору, до «статті витрат» якої включено суму отриманого прибутку за поставлений товар, а саме договір №95 від 30.08.2022. Підпунктом 1 пункту КМУ №335 від 20.03.2022 зазначено про обов`язковість врахування виконавцем державного контракту (договору) під час здійснення розрахунку ціни всіх податків та зборів, загальновиробничих адміністративних, операційних та інших витрат виконавця, пов`язаних з виготовленням товарів, виконання робіт та надання послуг. В свою чергу зазначений нормативний акт не містить прямої вказівки або заборони щодо невключення до статті витрат виконавця «суми прибутку» або обмеження складових калькуляції. Окрім того, згідно з вимогами зазначеної Постанови, відповідальність за неправильність розрахунку, необґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат несе саме виконавець державного контракту (договору), а не замовник яким виступає ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. Спірні пункти вимоги, як індивідуально-правовий акт, в силу закону обов`язкові до виконання підконтрольною установою, прийняті з порушенням вимог закону щодо її змісту, оскільки є неконкретизованими щодо способу, у який слід усунути порушення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.11.2023 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
21.11.2023 відповідачем подано заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
01.03.2024 представником відповідача подано клопотання про долучення додаткових доказів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 заяву Східного офісу Держаудитслужби із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування листа-вимоги - залишено без задоволення.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. З власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 20.02.2013.
Відповідно до п. 1.1.2.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Східного офісу Держаудитслужби на II квартал 2023 року, та на підставі направлення на проведення ревізії від 05.05.2023 №269, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В.В., головним державним аудитором відділу контролю у соціальній галузі та сфері культури Східного офісу Держаудитслужби Колесніковою Н.М. (30 робочих днів) проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за період з 01.02.2021 по 31.05.2023.
За наслідками перевірки складено акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за період з 01.02.2021 по 31.05.2023 від 04.08.2023 №04.04-20/4.
Строк поставки визначено до 15.09.2022.
Відповідно до платіжного доручення від 05.09.2022 №1572 на суму 324300,00 грн кошти перераховані ТОВ «Променергообладнання».
За даними бухгалтерського обліку ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області станом на 01.01.2023 кредиторська або дебіторська заборгованість перед ТОВ «Променергообладнання» відсутня.
Ревізією встановлено, що у порушення підпункту 1 пункту 1 Постанови №335, до калькуляції ціни до договору №95 від 30.08.2022, сформованої виконавцем державного контракту (договору) ТОВ «Променергообладнання» на придбання обладнання «Ствол пожежний ручний комбінований Protek 2366» та «Універсальна пінна насадка Protek 226 до ствола пожежного ручного комбінованого Protek 366/2366», включено прибуток (п.11 калькуляції ціни) у сумі 1700,00 грн за 1 шт. (ствол пожежний) та 1325,00 грн за 1 шт (пінна насадка) відповідно, який не передбачено Постановою №335.
16.08.2023 ГУ ДСНС у Дніпропетровській області подані заперечення на акт ревізії.
04.09.2023 відповідачем направлені висновки на заперечення позивача на акт ревізії, в яких вказано про неприйняття пояснень позивача.
07.09.2023 Східним офісом Держаудитслужби сформовано вимогу про усунення виявлених порушень №040404-15/5603-2023 наступним чином:
1. Розглянути результати ревізії та питання щодо притягнення до відповідальності у порядку, встановленому законодавством, працівників Головного управління, винних у допущених порушеннях.
Не погоджуючись з вимогою №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Стосовно можливості оскарження до суду вимоги про усунення виявлених ревізією порушень суд зазначає таке.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено Законом України № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (Закон № 2939-XII).
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 868 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06 квітня 2016 року №266 «Про утворення міжрегіональних органів Державної аудиторської служби» до складу органів Державної аудиторської служби України входять Держаудитслужба та такі міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби; Західний офіс Держаудитслужби та Східний офіс Держаудитслужби, які також наділені вищевказаними повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.
Згідно з підпунктом 4 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі; веденням бухгалтерського обліку, а також складенням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності; виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів, станом внутрішнього контролю в інших підконтрольних установах; усуненням виявлених недоліків і порушень; реалізацією інвестиційних проектів.
Пунктом 6 зазначеного Положення передбачено, що Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.
Згідно з п.п. 9 п. Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; вертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Зазначені норми кореспондуються з положеннями пунктів 7, 10 та 13 статті 10 Закону № 2939-XII, згідно із якими органу державного фінансового контролю надано право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.
Частиною другою статті 15 Закону № 2939-XII визначено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
З системного аналізу наведених правових норм слідує, що органу державного фінансового контролю надано право здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких порушень.
При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2018 року у справі № 822/2087/17 зазначив, що висновок суду про те, що збитки контролюючим органом можуть бути стягнуті лише в ході відповідного судового процесу (а не шляхом пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги), не спростовує того, що «законна вимога» контролюючого органу, як індивідуально-правовий акт, повинна відповідати вимогам закону в частині її змісту і форми. Саме аналіз змісту вимоги контролюючого органу свідчить про те, чи такі вимоги дотримано та чи породжує така вимога права і обов`язки для підконтрольної установи.
З проведеного аналізу сутності завдань і функцій органів фінансового контролю, в тому числі у їх співвідношенні із завданнями адміністративного судочинства (рішення суб`єкта владних повноважень як предмет судового контролю), висновується, що рішення (дії, бездіяльність) органу фінансового контролю, прийняті в результаті реалізації їх окремо взятих завдань або функцій (пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги як одна з них), є окремими предметами судового контролю.
Та обставина, що законодавство прямо передбачає порядок реалізації окремо взятого завдання чи функції контролюючого органу, зокрема стягнення збитків у судовому порядку на підставі пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII, з чим кореспондується пункт 50 Порядку № 550, жодним чином не відміняє чи спростовує того, що всі рішення, дії чи бездіяльність органів державного фінансового контролю, прийняті або здійснені при реалізації ними їх владних управлінських функцій, можуть бути окремим предметом судового розгляду при поданні відповідного адміністративного позову.
За своєю правовою природою реалізація контролюючим органом компетенції в частині пред`явлення обов`язкових до виконання вимог і в частині здійснення процедури стягнення заподіяних збитків передбачає наявність різних, окремих, незалежних процедур.
У справі ж, що розглядається, зміст спірної вимоги, яка, як встановлено, є індивідуально-правовим актом, а відтак, породжує права і обов`язки для підконтрольної установи, якій вона адресована, полягає в тому, щоб забезпечити відшкодування збитків, встановлених контролюючим органом. Додатково про обов`язковий характер цієї вимоги свідчить застереження в ній про те, що її невиконання є підставою для звернення до суду в інтересах держави.
Таким чином ця вимога сформульована на виконання владних управлінських функцій відповідача. Так, пунктом 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII передбачено, що органи державного фінансового контролю наділені повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях. Також згідно з пунктом 50 Порядку № 550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю.
Отже, наведене в сукупності не виключає права підконтрольної установи на перевірку оскаржуваної вимоги в судовому порядку.
Стосовно суті виявлених порушень суд зазначає наступне.
07.09.2023 Східним офісом Держаудитслужби сформовано вимогу про усунення виявлених порушень №040404-15/5603-2023 наступним чином:
1. Розглянути результати ревізії та питання щодо притягнення до відповідальності у порядку, встановленому законодавством, працівників Головного управління, винних у допущених порушеннях.
Надаючи правову оцінку встановленим порушенням в частині пункту 3 вимоги суд зазначає наступне.
Відповідач вказує, що таке порушення виникло внаслідок включення до калькуляції ціни до договору №95 від 30.08.2022, сформованої виконавцем державного контракту (договору) ТОВ «Променергообладнання» на придбання обладнання «Ствол пожежний ручний комбінований Protek 2366» та «Універсальна пінна насадка Protek 226 до ствола пожежного ручного комбінованого Protek 366/2366», прибутку (п.11 калькуляції ціни) у сумі 1700,00 грн за 1 шт. (ствол пожежний) та 1325,00 грн за 1 шт (пінна насадка) відповідно, який не передбачено Постановою №335.
Статтею 1 Закону України «Про обороні закупівлі (далі - Закон № 808-ІХ)» передбачено, що виконавець державного контракту (договору) з оборонних закупівель (далі - виконавець державного контракту (договору) - суб`єкт господарювання незалежно від організаційно-правової форми та форми власності або іноземний суб`єкт господарювання (інша іноземна юридична особа) чи об`єднання юридичних осіб, з якими укладено державний контракт (договір) за результатами проведення закупівель, визначених цим Законом.
Згідно з частиною першою статті 30 Закону України «Про оборонні закупівлі» (в редакції Закону України від 17 липня 2020 року № 808-ІХ) спрощений відбір без застосування електронної системи закупівель - це процедура, що використовується державним замовником як виняток під час дії правового режиму воєнного стану в Україні, відповідно до якої державний замовник укладає державний контракт (договір) з учасником відбору після проведення переговорів з одним або кількома учасниками відбору.
Згідно з частиною другою статті 19 Закону № 808-ІХ під час застосування неконкурентної процедури закупівлі в єдиного виконавця при укладенні державних контрактів (договорів) застосовується розрахункова очікувана вартість у єдиного виконавця.
Відповідно до частини третьої статті 19 Закону № 808-ІХ порядок формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою, визначається Кабінетом Міністрів України.
Такий Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2021 р. № 309 «Про затвердження Порядку формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою» (далі - Порядок № 309).
При цьому відповідно до пункту п`ять частини першої статті 19 Закону № 808-IX рівень прибутку у складі очікуваної вартості встановлюється рішенням Кабінету Міністрів України і не може бути зменшений державним замовником. Вказаний рівень прибутку встановлений рішенням Кабінету Міністрів України в постанові від 3 березня 2021 р. № 363 (далі - Постанова № 363).
Згідно з пунктом 49 Порядку планування, формування, особливості розміщення, коригування оборонних закупівель, здійснення контролю та звітування про їх виконання, а також оприлюднення інформації про оборонні закупівлі, затвердженого Постановою 363 прибуток у складі ціни становить 1 відсоток витрат вітчизняного суб`єкта господарювання на придбання комплектувальних виробів (напівфабрикатів), спецобладнання (спецустаткування), робіт (послуг) в інших суб`єктів господарювання та 30 відсотків решти витрат у складі виробничої собівартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення. У розрахунку прибутку не враховуються податки та збори.
У разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення за імпортом через вітчизняних суб`єктів господарювання, яким в установленому порядку надані повноваження щодо здійснення імпорту відповідних видів товарів, робіт і послуг оборонного призначення, в тому числі із залученням кредитів під державні гарантії для фінансування програм, пов`язаних з підвищенням обороноздатності і безпеки держави, прибуток (постачальницька винагорода) становить 3 відсотки вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення за зовнішньоекономічним договором (контрактом).
У свою чергу Порядок № 309 визначає механізм формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою. Під час проведення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення іноземного виробництва в іноземних суб`єктів господарювання у державних контрактах (договорах) застосовується договірна вартість (ціна) товарів, робіт і послуг оборонного призначення у валюті країни-виробника, при цьому договірна вартість (ціна) встановлюється сторонами державного контракту (договору) за результатами переговорів. Очікувана вартість предмета закупівлі, яка зазначається державним замовником в оголошенні про початок переговорів відповідно до пункту 4 частини третьої статті 18 Закону № 808-ІХ, визначається державним замовником за результатами маркетингових досліджень (пункт 1 Порядку № 309).
Порядок № 309 передбачає, що під час розрахунку очікуваної (орієнтовної) вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення єдиним учасником або учасниками закупівлі подається на розгляд та узгодження державному замовнику: калькуляція ціни, пояснювальна записка, розрахунки основної та додаткової заробітної плати, та багато інших відомостей та документів, визначених в пункті 3 Порядку № 309, у тому числі розрахунок суми прибутку.
Порядком № 309 передбачено, що ціна реалізації товарів (робіт, послуг) оборонного призначення включає: виробничу собівартість товарів, робіт і послуг (без урахування податку на додану вартість, сплаченого під час закупівлі напівфабрикатів, комплектувальних виробів і робіт сторонніх суб`єктів господарювання; розподілені адміністративні витрати, у тому числі витрати на службові відрядження; прямі і розподілені витрати на збут товарів, робіт і послуг оборонного призначення. У розрахунку адміністративні витрати та витрати на збут не враховують податок на додану вартість, сплачений постачальникам; фінансові витрати (витрати на сплату відсотків, нарахованих за весь період запозичень за користування кредитами (позиками) під державні гарантії, залученими для фінансування програм, пов`язаних з підвищенням обороноздатності і безпеки держави), інші фінансові витрати, віднесені до витрат, пов`язаних з виконанням державного контракту (договору); інші операційні витрати - втрати від операційної курсової різниці (від зміни курсу валюти за операціями, активами і зобов`язаннями, що пов`язані з операційною діяльністю суб`єкта господарювання; в очікуваній вартості (орієнтовній ціні) враховується різниця курсу валюти на день погодження ціни та прогнозного курсу валюти, встановленого Національним банком на наступний рік); прибуток (п. 13 вказаного Порядку).
Ціна на виконання дослідних робіт та створення нематеріальних активів включає: кошторисну вартість дослідних робіт та створення нематеріальних активів (з урахуванням податку на додану вартість, сплаченого під час закупівлі сировини, матеріалів, напівфабрикатів, комплектувальних виробів і робіт сторонніх суб`єктів господарювання); розподілені адміністративні витрати, у тому числі витрати на службові відрядження; прямі і розподілені витрати на збут дослідних робіт. У даному розрахунку адміністративні витрати та витрати на збут дослідних робіт враховують податок на додану вартість, нарахований та/або сплачений постачальникам; фінансові витрати (витрати на сплату відсотків, нарахованих за весь період запозичень за користування кредитами (позиками) під державні гарантії, залученими для фінансування програм, пов`язаних з підвищенням обороноздатності і безпеки держави), інші фінансові витрати, віднесені до конкретного державного контракту (договору); прибуток (п. 23 вказаного Порядку).
Ціна виконання робіт з ремонту і модернізації товарів оборонного призначення включає: кошторисну вартість робіт (без урахування податку на додану вартість, сплаченого постачальникам під час закупівлі сировини, матеріалів, напівфабрикатів, комплектувальних виробів і робіт сторонніх суб`єктів господарювання); розподілені адміністративні витрати, у тому числі витрати на службові відрядження. У даному розрахунку адміністративні витрати та витрати на збут робіт не враховують податок на додану вартість, сплачений постачальникам; фінансові витрати (витрати на сплату відсотків, нарахованих за весь період запозичень за користування кредитами (позиками) під державні гарантії, залученими для фінансування програм, пов`язаних з підвищенням обороноздатності і безпеки держави), інші фінансові витрати, пов`язані з виконанням державного контракту (договору); прибуток (п. 31 вказаного Порядку).
Отже, у мирний час неконкурентні та спрощені способи закупівель застосовувалися у виняткових випадках. При цьому, навіть неконкурентні способи закупівель передбачали здійснення певних процедур, зокрема включення до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)), проведення переговорів чи поетапних переговорів, засідання комісій (міжвідомчих) комісій з відбору виконавців, проведення маркетингових досліджень та інші. Встановлення та визначення ціни в мирний час відбувалось на основі розрахунково-калькуляційних матеріалів (державні регульовані ціни), складених та погоджених згідно з Порядком формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою, затвердженим, постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2021 № 309. Ціна товарів, робіт і послуг оборонного призначення іноземного виробництва в іноземних суб`єктів господарювання встановлювалася державним сторонами державного контракту (договору) за результатами переговорів, а визначалася за результатами маркетингових досліджень (вільні ціни).
Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан.
28.02.2022 Урядом ухвалено розроблену в перші ж дні війни Міністерством оборони України постанову № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» (далі - Постанова № 169). Постанова №169 набрала чинності 28.02.2022.
Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» зокрема було установлено (в первинній редакції), що в умовах воєнного стану оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України «Про публічні закупівлі» та «Про оборонні закупівлі». Замовники під час здійснення передбачених цією постановою закупівель повинні відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель та забезпечувати оприлюднення укладеного договору в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів після його підписання. Зазначений строк продовжується на час неналежного функціонування електронної системи закупівель, підтверджений її адміністратором. Договір, не оприлюднений в електронній системі закупівель у встановлений строк, є нікчемним. Державні замовники у сфері оборони під час здійснення передбачених цією постановою закупівель повинні відповідно до Закону України «Про оборонні закупівлі» дотримуватися принципів здійснення оборонних закупівель.
Постановою від 02 березня 2022 р. № 176 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 169» (набрала чинності 03.03.2023) Кабінетом Міністрів України установлено, що вимоги щодо використання електронної системи закупівель відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» не поширюється на договори, що укладені для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а такі договори оприлюднюються в електронній системі закупівель протягом 10 робочих днів після припинення чи скасування воєнного стану.
Постановою від 4 березня 2022 р. № 195 «Про внесення змін до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 169» (набуття чинності 05.03.2022) Кабінетом Міністрів України установлено, що державні замовники у сфері оборони під час здійснення передбачених цією постановою закупівель повинні дотримуватися таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; ефективність використання коштів, результативність; попередня оплата товарів, робіт і послуг оборонного призначення здійснюється на строк та у розмірах, визначених державними замовниками у сфері оборони у державних контрактах (договорах) про закупівлю товарів, робіт і послуг.
Дія пункту 4 та абзацу другого пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» не поширюється на державних замовників у сфері оборони.
Зупиненням дії цих положень знімаються обмеження щодо здійснення попередньої оплати виконавцям, якими порушено умови договорів, у тому числі умови договорів щодо попередньої оплати товарів, робіт і послуг.
Постановою від 5 березня 2022 р. № 201 «Про внесення змін до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 169» (набрання чинності 06.03.2022), Кабінетом Міністрів України зокрема установлено, що під час здійснення передбачених цією постановою закупівель: такі закупівлі не включаються до річного плану закупівель. За результатами їх здійснення в електронній системі закупівель замовник/державний замовник оприлюднює звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, договір про закупівлю та всі додатки до нього не пізніше ніж через 20 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях. Вимога щодо оприлюднення не застосовується до договорів, які містять інформацію з обмеженим доступом.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 постанови Кабінетом Міністрів України ухвалено розроблену Міністерством оборони України постанову № 335 «Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану» (набрання чинності 22.03.2022) (далі - Постанова № 335), якою зокрема установлюється, що на період воєнного стану договірна ціна на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України визначається на підставі калькуляції витрат, сформованої виконавцем державного контракту (договору) з урахуванням економічних показників діяльності підприємства на момент укладення державного контракту. При цьому під час розрахунку ціни враховуються всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати виконавця, пов`язані з виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг.
Під час розрахунку та встановлення цін положення щодо визначення ціни на основі розрахунково-калькуляційних матеріалів, встановлені Порядком формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2021 р. № 309 (Офіційний вісник України, 2021, № 30, ст. 1737) та умови договорів, укладених відповідно до цього Порядку, не застосовуються.
Відмова від відшкодування витрат виконавця у складі ціни товарів (робіт, послуг), обґрунтованих технічною, технологічною документацією та обліковою політикою виконавця, не допускається. Погоджена сторонами ціна товарів (робіт, послуг) після укладення державного контракту (договору) не переглядається (крім контрактів на закупівлю за імпортом з вітчизняними суб`єктами господарювання, яким в установленому законодавством порядку надані повноваження на право здійснення імпорту товарів, робіт і послуг оборонного призначення).
Відповідальність за правильність розрахунку, обґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат несе виконавець державного контракту (договору).
Також Постановою № 335 внесено зміни до Постанови № 169, відповідно до яких державні замовники у сфері оборони для здійснення попередньої оплати за капітальними видатками та за державними контрактами (договорами) можуть у разі потреби перераховувати кошти постачальникам товарів, виконавцям робіт і надавачам послуг (крім нерезидентів) на рахунки, відкриті на їх ім`я в державних банках, з подальшим використанням зазначених коштів виключно на цілі, визначені державними контрактами (договорами) про закупівлю товарів, робіт і послуг, з наданням підтвердних документів.
Пунктом 3 Постанови № 335 встановлено, що дія цієї постанови поширюється, зокрема, на чинні договори (контракти) на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України, які укладені до набрання чинності цією постановою, але продовжують виконуватися.
Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», розділ IV та стаття 30 Закону № 808-IX викладаються в новій редакції. Установлюється, що особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз, а договори про закупівлю, державні контракти (договори), укладені до набрання чинності цим Законом, діють до їх повного виконання відповідно до умов, на яких вони були укладені, або до їх припинення (розірвання) відповідно до закону.
Підсумовуючи викладене необхідно вказати, що на період воєнного стану на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України установлено вичерпний перелік того, що враховується під час розрахунку ціни, а саме: враховуються всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати виконавця, пов`язані з виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг.
Наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.08.2022 №НГ-267 «Про деякі питання здійснення оборонних закупівель» з метою належної організації оборонних закупівель у ДСНС України в умовах воєнного стану визначено службами державного замовника підрозділи ДСНС України для здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів) на закупівлю товарів, робіт і послуг оборонного призначення, його кількість (у розрізі підрозділів, що будуть здійснювати закупівлю) та орієнтовну ціну за одиницю.
Ревізією окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача Східний офіс Держаудитслужби встановив, що в порушення підпункту 1 пункту 1 Постанови №335 до калькуляції ціни договору №95 від 30.08.2022, сформованої виконавцем державного контракту (договору) ТОВ «Променергообладнання» на придбання обладнання «Ствол пожежний ручний комбінований Protek 2366» та «Універсальна пінна насадка Protek 226 до ствола пожежного ручного комбінованого Protek 366/2366» включено прибуток у сумі 1700,00 грн. за 1 шт. (ствол пожежний) та 1325,00 грн. за 1 шт. (пінна насадка), який не передбачений Постановою №335.
У позовній заяві позивач, зазначаючи про незгоду із встановленим порушенням, вказує, що Постанова №335 не містить прямої вказівки або заборони щодо невключення до статті витрат виконавця «суми прибутку» або обмеження складових калькуляції.
Суд не погоджується з такими доводами позивача з огляду на наступне.
Постановою №335 передбачено, що під час розрахунку та встановлення цін положення щодо визначення ціни на основі розрахунково-калькуляційних матеріалів, встановлені Порядком формування та коригування очікуваної вартості товарів, робіт і послуг оборонного призначення, закупівля яких здійснюється за неконкурентною процедурою, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.03.2021 №309 (далі - Постанова №309), та умови договорів, укладених відповідно до цього Порядку, не застосовуються (абз.7 п.1 Постанови №335).
Пункт 13 Постанови №309 передбачає, що ціна реалізації товарів (робіт, послуг) оборонного призначення включає:
виробничу собівартість товарів, робіт і послуг (без урахування податку на додану вартість, сплаченого під час закупівлі напівфабрикатів, комплектувальних виробів і робіт сторонніх суб`єктів господарювання);
розподілені адміністративні витрати, у тому числі витрати на службові відрядження;
прямі і розподілені витрати на збут товарів, робіт і послуг оборонного призначення. У розрахунку адміністративні витрати та витрати на збут не враховують податку на додану вартість, сплаченого постачальникам;
фінансові витрати (витрати на сплату відсотків, нарахованих за весь період запозичень за користування кредитами (позиками) під державні гарантії, залученими для фінансування програм, пов`язаних із підвищенням обороноздатності і безпеки держави), інші фінансові витрати, віднесені до витрат, пов`язаних із виконанням державного контракту (договору);
інші операційні витрати - втрати від операційної курсової різниці (від зміни курсу валюти за операціями, активами і зобов`язаннями, що пов`язані з операційною діяльністю суб`єкта господарювання; в очікуваній вартості (орієнтовній ціні) враховується різниця курсу валюти на день погодження ціни та прогнозного курсу валюти, встановленого Національним банком на наступний рік).
Отже, Постановою №335 чітко передбачено, що положення нормативно-правого акта, який передбачав включення прибутку до ціни не повинні застосовуватися, натомість у підпункті 1 пункту 1 Постанови №335 передбачено складові ціни, які мають бути враховані та які не включають прибуток.
Отже, з огляду на зміст зазначених положень Постанови №335 випливає, що такі норми не мають ознак розширеного тлумачення, а тому з 22 березня 2022 року Постановою №335 визначено, що під час розрахунку договірної ціни (ціни) на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України прибуток не враховується.
Також необхідно зазначити, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2023 №736 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 р. №1275 та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» установлено, що у складі вартості (ціни), визначеної у державних контрактах (договорах) на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України, враховуються всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати виконавця, пов`язані з виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг, а також прибуток (постачальницька винагорода) виконавця. Оборонні закупівлі, розпочаті до набрання чинності цією постановою, завершуються в порядку та на умовах, що діяли до набрання чинності цією постановою.
Отже, зазначена постанова, якою передбачено включення прибутку до вартості (ціни) оборонних закупівель набрала чинності лише в липні 2023 року.
Так, нормами чинного законодавства на період укладання та виконання договору по закупівлі оборонного призначення, включення суми прибутку до калькуляції витрат, які формуються виконавцем державного контракту (договору) у період воєнного стану не було передбачено. Зміни щодо включення прибутку до вартості (ціни), визначеної у державних контрактах (договорах) на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони внесено в липні 2023 року.
Стосовно доводів позивача про те, що згідно з Постановою №335 відповідальність за неправильність розрахунку, необґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат несе виконавець державного контракту (договору), суд вказує, що в цьому положенні мова йде про необґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат, а у випадку позивача необґрунтованим є врахування прибутку.
Отже, оскаржувана вимога про усунення виявлених порушень №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023 в частині визначення усунення порушень в пункті 3 є правомірною та не підлягає скасуванню.
Суд зазначає, що виконання позивачем вимоги про усунення порушень в частині не є підставою для скасування такої вимоги, а є підставою для звернення з доказами до Східного офісу Держаудитслужби на підтвердження виконання вимоги.
Станом на день прийняття вимоги 07.09.2023 вказана сума на користь позивача стягнута не була (дата закінчення виконавчого провадження 01.11.2023), а отже відповідачем правомірно викладено вимогу щодо усунення відповідного порушення в пункті 2.
Відтак, законодавчих підстав для скасування пункту вимоги через його виконання немає.
Отже, оскаржувана вимога про усунення виявлених порушень №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023 в частині визначення усунення порушень в пункті 2 не підлягає скасуванню.
Стосовно визначення в пункті 1 вимоги щодо усунення порушення шляхом розгляду результатів ревізії та питання щодо притягнення до відповідальності у порядку, встановленому законодавством, працівників Головного управління, винних у допущених порушеннях, суд зазначає, що позивачем не викладено жодних заперечень щодо вказаного пункту вимоги.
Враховуючи те, що судом підтверджені факти наявності порушень у вигляді матеріальних збитків, вказаний пункт вимоги має бути розглянутий позивачем у відповідному порядку.
Таким чином, судом підтверджені порушення, визначені у вимозі про усунення виявлених порушень №040404-15/5603-2023 від 07.09.2023, а тому така є правомірною та не підлягає скасуванню в судовому порядку.
Частинами 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відтак, на підставі викладеного, суд робить висновок, що позовна заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Судові витрати розподілу не підлягають у зв`язку з відмовою у задоволенні позову.
Керуючись ст. ст. 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський