Справа № 460/6179/23
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2024-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/6179/23 пров. № А/857/1457/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Мікули О.І., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року в справі №460/6179/23 за адміністративним позовом Фермерського господарства "Рачинський" до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,-

суддя в 1-й інстанції Дорошенко Н.О.,

час ухвалення рішення 21.12.2023 року,

місце ухвалення рішення м.Рівне,

дата складання повного тексту рішення 21.12.2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року Фермерського господарства "Рачинський" (далі позивач) звернулася в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Рівненській області №7662918/33379963 від 18.11.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.09.2022 та зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну №1 від 02.09.2022 ФГ «Рачинський» у ЄРПН.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосуванням норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що в спірному рішенні контролюючого органу чітко зазначено, яких саме документів, визначених Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019, ФГ «Рачинський» не надано. Зокрема, ФГ «Рачинський» не надано: свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів (зазначені в ТТН) якими перевозився товар та які не відображені у повідомленні форми 20-ОПП. Квитанція від 27.09.2022 № містить всі необхідні реквізити, які визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. Отже, з огляду на вищенаведене, твердження позивача, що контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 02.09.2022 №1 не зазначено конкретного переліку документів, не відповідає нормам чинного законодавства. Вважає, що оспорюване рішення від 18.11.2022 за №7662918/33379963 винесене на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Крім того, зазначив, що суд позбавлений процесуальної можливості перебирати на себе повноваження щодо оцінки повноти надання документів, що належить виключно до компетенції відповідача.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до частини 4 статті 304 КАС України, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів вважає можливим розглянути дану справу в порядку письмового провадження відповідно до п.3 ч.1 ст. 311 КАС України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, Фермерське господарство "Рачинський", , пройшло 10.02.2005 процедуру державної реєстрації, а відтак набуло правового статусу суб`єкта господарювання в розумінні Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"; зареєстроване за юридичною/податковою адресою: 35620, Рівненська обл., Дубенський р-н, село Іваннє; види діяльності за КВЕД: 01.11 - Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний), КВЕД 01.13 - Вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів; КВЕД 01.61 - Допоміжна діяльність у рослинництві; КВЕД 46.21 - Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; КВЕД 46.36 - Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; КВЕД 49.41 - Вантажний автомобільний транспорт; КВЕД 01.70 - Мисливство, відловлювання тварин і надання пов`язаних із ними послуг; КВЕД 03.12 - Прісноводне рибальство; КВЕД 03.22 - Прісноводне рибництво (аквакультура); КВЕД 16.10 - Лісопильне та стругальне виробництво; КВЕД 41.20 - Будівництво житлових і нежитлових будівель; КВЕД 43.99 - Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; КВЕД 77.31 - Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання.

Позивач перебуває на обліку в ГУ ДПС у Рівненській області і є зареєстрованим як платник ПДВ з індивідуальним податковим номером 44 з 17.12.2020.

Як з`ясовано судом, між Фермерським господарством "Рачинський" (продавець) і Товариством з обмеженою відповідальністю "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" (покупець) 02.09.2022 укладено Договір купівлі-продажу №0209/990889 (далі - Договір) відповідно до умов якого позивач взяв на себе зобов`язання продати у власність покупця зернові та олійні культури врожаю 2022 року (пункт 1.1. Договору). Відповідно до п.1.3. Договору кількість товару, ціна, інші умови продажу (переходу права власності на товар) обумовлюються сторонами в Договорі, в накладних та/або специфікаціях на кожну конкретну партію товару (додатках до договору), які є невід`ємною частиною договору. Приймання-передача товару у власність покупцю в повному об`ємі здійснюється на складі-елеваторі ТзОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ", що знаходиться за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с.Рованці, вул.Промислова, 5а; Волинська обл., Ківерцівський р-н, с.Дерно, вул.Незалежності, 44а; Волинська обл., Горохівський р-н, с.Звиняче, вул.Привокзальна, 24, 26; Волинська обл., м.Рожище, вул.Привокзальна, 3; Волинська обл., Турійський р-н, смт.Луків, вул.Смідинська, 6; Рівненська обл., смт.Млинів, вул.Покровська, 53 (пункт 4.1. Договору) (а.с.48-52).

Пунктом 4.3. Договору встановлено, що при переоформленні партії Товару продавець зобов`язаний надати покупцеві оригінали наступних документів: а) видаткової накладної на відповідну кількість Товару, виписану на ім`я покупця; б) податкової накладної в електронному вигляді; в) документ, що підтверджує якість товару; г) складську квитанцію; д) трьохсторонній акт приймання-передачі; е) лист на переоформлення товару.

Право власності на товар переходить до покупця з моменту переоформлення товару, згідно листа (на переоформлення товару), одержаного від продавця, та отримання покупцем складської квитанції, в якій власником товару зазначений покупець, згідно документу, що підтверджує якість товару та після підписання уповноваженими представниками накладної на отримання товару та трьохстороннього акту приймання-передачі між елеватором, продавцем та покупцем (пункт 4.2. Договору).

Розрахунок за товар здійснюється шляхом оплати 86% вартості кожної конкретної партії товару після поставки товару та отримання покупцем оригіналів наступних документів від продавця: а) видаткової накладної на відповідну кількість Товару, виписану на ім`я покупця; б) електронної податкової накладної на відповідну вартість поставленого товару, заповненої у відповідності до діючого податкового законодавства України. Решта 14% вартості кожної конкретної партії оплачується продавцеві покупцем після реєстрації податкової накладної відповідно до чинного законодавства в Єдиному реєстрі податкових накладних (пункт 3.6. Договору).

02.09.2022 Фермерським господарством "Рачинський" і ТзОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" було підписано специфікацію №1 (а.с.40) відповідно до якої предметом поставки є пшениця 3 класу (2022 року) в кількості 26,373т та пшениця 4 класу (2022 року) в кількості 150,183т на загальну суму 1 072 522,73 грн. (в т.ч. ПДВ 14% - 131 713,32грн.).

02.09.2022 за актом приймання-передачі №ВЗПЛК001181 позивач передав, а ТзОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" отримав пшеницю 3 класу (врожаю 2022 року) в кількості 26373кг (а.с.42).

02.09.2022 за актом приймання-передачі №ВЗПЛК001182 позивач передав, а ТзОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" отримав пшеницю 4 класу (врожаю 2022 року) в кількості 52880кг (а.с.43).

02.09.2022 за актом приймання-передачі №ВЗПЛК001184 позивач передав, а ТзОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" отримав пшеницю 4 класу (врожаю 2022 року) в кількості 45380кг (а.с.44).

02.09.2022 між сторонами підписано видаткову накладну №1 на суму 1 072 522,73 грн., в т.ч. ПДВ 131 713,32 грн. (а.с.39).

Згідно з протоколом про зарахування зустрічних вимог ТзОВ «ВОЛИНЬ-ЗЕРНО- ПРОДУКТ» та ФГ «Рачинський» дійшли згоди про зарахування зустрічних однорідних вимог в сумі 977310,98 грн. (а.с.141).

На виконання вимог податкового законодавства по першій події (за датою відвантаження товару) позивачем було складено та 27.09.2022 направлено в ЄРПН податкову накладну №1 від 02.09.2022 (а.с.35-36) на суму ПДВ 131713,32грн. (вартість всього обсягу поставленого товару з ПДВ 1072522,73грн.).

27.09.2022 відповідачем-1 надіслано позивачу квитанцію № (а.с.37) про те, що документ доставлено до ДПС України, але реєстрація податкової накладної зупинена, а також зазначено, що відповідно до пункту201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України), реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування (далі ПН/РК) від 02.09.2022 №1 в ЄРПН зупинена, оскільки коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН. Крім того, додатково повідомлено, що показник: "D"=10.1706%, "P"=0.

У зв`язку з вказаним 14.11.2022 позивачем були надано повідомлення №5 (квитанція реєстраційний №) про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено та копії документів на підтвердження факту постачання товару для ТОВ "ВОЛИНЬ-ЗЕРНО-ПРОДУКТ" до якого було долучено 97 додатків (а.с.27-28). Подання повідомлень та супровідних документів підтверджується відповідачами у відзиві, а також наданими ними до матеріалів справи копіями з електронного кабінету платника податків з відомостями про подані повідомлення.

18.11.2022 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято рішення №7662918/33379963 від 18.11.2022 (а.с.25) про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.09.2022, згідно з яким підставою для відмови у реєстрації вказаної податкової накладної є ненадання платником податку свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів (зазначені в ТТН) якими перевозився товар та які не відображені у повідомленні форми 20-ОПП.

Вказане рішення платник податків оскаржив в адміністративному порядку 30.11.2022, шляхом подання скарги (реєстраційний №), до якої було долучено 97 додатків (а.с.34).

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС України від 12.12.2022 №71371/33379963/2 (а.с.38) скаргу позивача залишено без задоволення, оскаржуване рішення без змін з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Вважаючи рішення контролюючого органу №7662918/33379963 від 18.11.2022 протиправним, Фермерське господарство "Рачинський" звернулося до суду з цим позовом.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Спірні правовідносини регулюються приписами Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних"(далі - Порядок №1165), які застосовуються у редакції, чинній на момент виникнення таких правовідносин.

За змістом пункту185.1 статті 185 ПК України операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Як передбачено пунктом201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10. ст.201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно п.2 та п.3 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 31.12.2015№1307 податкова накладна та додатки до неї складаються в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи. Усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9-15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації. Платник податку має право зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, зазначеною у пункті200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України та пункті 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569, або обчислену відповідно до п.200-1.9 ст.200-1 Податкового кодексу України.

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192тапунктом 201.10 статті 201Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3і200-1.9статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до пункту201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядком №1165 визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, а також затверджено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та затверджено порядок прийняття та форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пунктів 4, 5, 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Як встановлено зі змісту квитанцій про зупинення реєстрації складеної позивачем податкової накладної, контролюючий орган вказав, що господарські операції платника податків відповідають пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, з тих підстав, що обсяг постачання товару/послуги 1001 дорівнює або перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання.

Додатком 3 до Порядку №1165, визначено критерії ризиковості здійснення операцій. Зокрема, відповідно до пункту 1 відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

З урахуванням положень наведених норм, можна зробити висновок, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості актів індивідуальної дії призводить до їх протиправності.

Зупинення реєстрації ПН/РК за пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відбувається у разі одночасного дотримання трьох умов: відсутність товару в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання дорівнює або перевищує товарні залишки; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Натомість, відповідач попросив надати позивача пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Згідно пунктів 10, 11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Однак, як вбачається із квитанції № про зупинення спірної податкової накладної, контролюючим органом не наведено конкретного переліку документів, які необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. У квитанції міститься лише запис наступного змісту: "Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Проте, така пропозиція сформована з недостатньою чіткістю, необхідною для розуміння платником податків, які саме документи від нього вимагають контролюючим органом. Як наслідок позивач був змушений самостійно вирішувати та здогадуватися про те, які саме документи йому потрібно надати податковому органу.

Відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216 (далі - Порядок №520), зокрема його пунктів 4 та 5, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування. У відповідності до пунктів 9 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, що чинними нормативно-правовими актами визначено вичерпний перелік підстав, які можуть слугувати підставою для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.

При цьому, як підтверджується змістом пункту 5 Порядку №520, передбачений цим пунктом перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, не є вичерпним.

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежуються права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації якої в ЄРПН і, хоч і є визначеним у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, можливим є формування висновків щодо можливості чи неможливості реєстрації є ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією.

У постанові від 03.11.2021 у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним. Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 20.06.2023 у справі № 200/6012/20-а, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а. При цьому, Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав, але це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Проаналізувавши надані позивачем документи щодо підтвердження інформації, зазначеної у спірних податкових накладних на виконання вимог Порядку № 520, суд встановив, що обсяг таких документів був достатній для цілей реєстрації відповідної податкової накладної, а підстав для відмови в реєстрації податкової накладної №1 від 02.09.2022 у контролюючого органу не було.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, відповідачами не спростовано, що податкова накладна №1 від 02.09.2022 була складена у зв`язку із настанням першої події відвантаженням товару позивачем його покупцю згідно видаткової накладної №1 від 02.09.2022 (а.с.39). Позивачем було надано податковому органу як первинні документи, які в достатній мірі підтверджують факт вчинення вказаної господарської операції, так і документи, що засвідчують джерело походження товару, а зокрема, копії наступних документів: Договір купівлі-продажу №0209/990889 від 02.09.2022, специфікація №1 від 02.09.2022, акт приймання-передачі №ВЗПЛК001181, №ВЗПЛК001182, №ВЗПЛК001184 від 02.09.2022, домовленість про партнерство від 15.01.2021, протокол про зарахування зустрічних вимог від 02.09.2022, акт здачі - приймання робіт(надання послуг) №2057 від 31.08.2022року, акт здачі - приймання робіт(надання послуг) №2258 від 31.08.2022року, акт здачі - приймання робіт(надання послуг) №133 від 02.09.2022року, договір купівлі-продажу №2203/988889від 22.03.2022року, договір купівлі-продажу №2401/988017 від 24.01.2022 року, договір купівлі-продажу №0108/990927 від 01.08.2022 року, розпорядження «Посів озимої пшениці» на 2021 рік» №5 від 20.09.2021 року, розпорядження «Посів ярої пшениці» на 2022 рік» №1 від 22.03.2022 року, звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2022 року, договір С№9 купівлі/продажу сільськогосподарської продукції від 30.03.2021року, товарно-транспортну накладну №1 від 06.08.2022 року, товарно-транспортну накладної №8 від 02.09.2022 року, товарно-транспортну накладної №3 від 16.08.2022 року, товарно-транспортну накладної №6 від 30.08.2022 року, товарно-транспортну накладної №2 від 11.08.2022 року, товарно-транспортну накладної №9 від 07.09.2022 року, платіжне доручення №131 від 26.11.2021 року, накладну №183 від 29.09.2021 року, накладну №30 від 01.04.2022 року, видаткову накладну № 774 від 25.03.2022 року, специфікацію №774 до договору №2401/988017 від 25.03.2022 року, товарно-транспортну накладної на авіаценну від 25.03.2022 року, акт приймання-передачі товару № 150 від 28.09.2021 року насіння озимої пшениці, видаткову накладну №35 від 22.03.2022 року насіння ярої пшениці, специфікацію №35 до договору №2203/988889 від 22.03.2022 року насіння ярої пшениці, ліцензію на право зберігання пального (виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки) від 26.02.2021 р по 26.02.2026 р., видаткову накладну № 746 від 18.02.2022 року на пальне, специфікацію №746 до договору купівлі-продажу №2401/98017 від 18 .02.2022 року на пальне, акт приймання-передачі товару до видаткової накладної № ВЗП00000745 від 18.02.2022 року на пальне, накладну №5 від 16.02.2022року, видаткову накладну №582 від 16.02.2022 року, товарно-транспортну накладну № ВЗПСК061090 від 16.02.2022 року на селітру, накладну №39 від 02.05.2022 року, накладну № 182 від 25.09.2021 року, видаткову накладну №150 від 28.09.2021 року, специфікацію №150 до договору поставки №3003/956409 від 30.03.2021 року купівлі товару від 28.09.2021 року, накладну №29 від 30.03.2022 року, накладну №90 від 14.08.2022 року, накладну №91 від 15.08.2022 року, накладну №93 від 17.08.2022року, накладну№94 від 18.08.2022року, подорожній лист №3 вантажного автомобіля від 17.08.2022року, лімітно-забірну картку № 23 на одержання матеріальних цінностей від 17.08.2022 року, подорожній лист №2 вантажного автомобіля від 15.08.2022року, лімітно-забірну картку № 22 на одержання матеріальних цінностей від 15.08.2022 року, подорожній лист №4 вантажного автомобіля від 18.08.2022року, лімітно-забірну картку № 24 на одержання матеріальних цінностей від 18.08.2022 року, подорожній лист №1 вантажного автомобіля від 14.08.2022року, лімітно-забірну картку № 21 на одержання матеріальних цінностей від 14.08.2022 року, виписку з реєстру про намолот зерна від 14.08.2022 року, виписку з реєстру про намолот зерна від 17.08.2022 року, виписку з реєстру про намолот зерна від 18.08.2022 року, подорожній лист №35 вантажного автомобіля від 01.04.2022року, лімітно-забірну картку № 16 на одержання матеріальних цінностей від 01.04.2022 року, подорожній лист №8 вантажного автомобіля від 15.05.2022року, лімітно-забірну картку №29 на одержання матеріальних цінностей від 30.03.2022 року, лімітно-забірну картку №30 на одержання матеріальних цінностей від 18.05.2022 року, лімітно-забірну картку №16 на одержання матеріальних цінностей від 30.09.2021року, подорожній лист №84 вантажного автомобіля від 30.09.2021року, акт №2 про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин за травень 2022 року, акт №8 про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин за березень2022 року, талон водія, акт звірки від 09.09.2022 року, акт списання запчастин №1 від 02.08.2022 року, талон зважування, повідомлення №20-ОПП, довіреність №154 від 24.06.2022 року, акт №1 витрати насіння і садивного матеріалу за квітень 2022року, рахунок на оплату № 3477 на одержання транспортних послуг від 31.08.2022 року, накладна №12 від 29.04.2021 року, форма № 67-Б обліковий лист за серпень 2022 року, інформація про залишки с/г продукції та структурних посівних площ за 2021 рік, видаткова накладна на запчастини №1564 від 22.08.2022 року, видаткова накладна на запчастини №1132 від 06.07.2022 року, книга складського обліку запасів, рахунок №Д-01172 від 18.08.2022року, акт №4 витрати насіння і садивного матеріалу за вересень 2021року, накладна №28 від 22.03.2022 року, форма №67-Б обліковий лист за вересень 2022 року, форма №67-Б обліковий лист за травень 2022 року, свідоцтва про реєстрацію транспорту, договори на оренду автомобіля №0182022 від 18.08.2022 року (а.с.39-168).

Як слідує з спірного рішення відповідач стверджує, що платником податку не було надано свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів (зазначені в ТТН) якими перевозився товар та які не відображені у повідомленні 20-ОПП.

Надаючи оцінку вказаним твердженням суд зауважує, що як вбачається з матеріалів справи реєстрація спірної податкової накладної пов`язана з настанням першої події відвантаженням товару, а не щодо транспортних засобів зазначених в ТТН. Як вбачається з вищевказаних норм податкового законодавства для виникнення податкового зобов`язання з ПДВ достатньо настання однієї з подій, обов`язок виписати і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну на відповідну суму ПДВ, кореспондує з правом контролюючого органу вимагати у платника ПДВ тільки ту документацію, яка підтверджує настання саме такої події, а не обох подій одночасно. Якщо мова йде про відвантаження товару, то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть видаткові накладні, при цьому вимога щодо надання свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, які зазначені в ТТН в цьому випадку є протиправною, адже вказані документи не стосуються безпосередньо господарської операції за результатами якої було складено податкову накладну.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації спірної податкової накладної.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.02.2023 у справі №380/7648/22, від 01.02.2023 у справі №140/506/22, від 07.12.2022 у справі №500/2237/20.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, оскільки платником податків надано необхідні документи, які підтверджують здійснення господарської операції за спірною податковою накладною, у реєстрації якої було відмовлено.

Мотивування оскаржуваного рішення не наданням позивачем свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів зазначених в ТТН якими перевозився товар суд вважає неприйнятним, оскільки вказані документи не стосуються операції у зв`язку із якою позивачем складено і подано на реєстрацію податкову накладну №1 від 02.09.2022, при цьому всі визначені законодавством первинні та договірні документи були надані позивачем в повному обсязі як на підтвердження самих операцій щодо яких було складено спірну податкову накладну, так і на підтвердження джерела походження товару. Суд зауважує, що відповідачі не спростували факту надання позивачем документів, які розкривають зміст господарських операцій, та не довели обґрунтованості мотивів того, яким чином відсутність запитуваних документів може впливати на суть господарських операцій з контрагентом щодо продажу йому пшениці 3 та 4 класу (2022 року).

Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення має бути мотивованим. Проте, оскаржувані рішення суд не може назвати мотивованими та такими, що прийняті з урахуванням всіх фактичних обставин справи.

З аналізу поданих позивачем разом зі скаргами на адресу ДПС України документів вбачається, позивачем було надано податковому органу всі документи, які стосувалися господарської операції у зв`язку із якою було складено спірну податкову накладну, але вони були залишені відповідачем-2 поза увагою.

Суд звертає увагу, що відмова у прийнятті до реєстрації податкової накладної з підстав ненадання тих чи інших копій документів достатніх для прийняття рішення можлива виключно за умови наявності вичерпного переліку таких документів. Зазначене дає підстави для висновку, що при зупиненні реєстрації податкової накладної з посиланням на ненадання платником податків достатніх документів, податковий орган має чітко навести у розрізі визначеного критерію перелік документів, надання яких надасть можливість прийняти податкову накладну до реєстрації.

Посилання на вказану підставу в обґрунтування прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, за відсутності встановленого вичерпного переліку документів, та за умови не наведення комісією доказів того, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, свідчить про протиправність та необґрунтованість такого рішення. При цьому суд зазначає, що таке рішення є актом індивідуальної дії. Так, правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Натомість, оскаржуване рішення комісії ГУ ДПС у Рівненській області не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або дотримання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Рівненській області №7662918/33379963 від 18.11.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 02.09.2022 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 2, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно до п. 19 та п. 20 Порядку №1246податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:….набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення). У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Разом із тим, системний аналіз положень п.19 та п.20 Порядку №1246 дає підстави стверджувати про те, що відповідальним за ведення та наповнення Реєстру податкових накладених, а також виконання рішення суду про реєстрацію податкових накладних є орган ДПС центрального рівня, тобто ДПС України.

Так, 01.02.2020 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних". Пунктом 2 Порядку №1165 передбачено, що комісія контролюючого органу - комісія регіонального та центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС. Комісія центрального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ДПС.

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1ст.14ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п.1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227, Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до пп.9 п.4 Положення №227, ДПС відповідно до покладених на неї завдань забезпечує в межах повноважень, передбачених законом, формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, інших реєстрів, банків і баз даних, ведення яких покладено законодавством на ДПС, а також реєстру страхувальників Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Таким чином, Єдиний реєстр податкових накладних формується та ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, тобто саме Державною податковою службою України.

В контексті наведених норм, за встановлених фактичних обставин суд вважає, що для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної позивачем виконані умови, визначені законом, та прийняття рішення щодо реєстрації такої податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних у даному випадку не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Відповідачі у відзиві на позовну заяву вказують, що зобов`язання ДПС України зареєструвати ПН в ЄРПН є втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, але суд відхиляє такі доводи та зазначає, що реалізація суб`єктами публічної адміністрації своїх повноважень, які є законодавчо визначеними, що випливає з положень частини другої статті 19 Конституції України, здійснюється в межах відповідної законної дискреції. Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Відповідно до Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Стосовно дискреційних повноважень, суд, за наслідками аналізу вказаних положень, зазначає, що такими є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може». У такому випадку суд не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень не обрав відповідач, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

У даному ж випадку зобов`язання відповідача зареєструвати податкову накладну в ЄРПН жодним чином не впливає на дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, оскільки йдеться про єдиний можливий правовий механізм захисту права платника податків на реєстрацію податкової накладної в ЄРПН через констатацію факту протиправності рішення суб`єкта владних повноважень.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "Чуйкіна проти України" констатував: "Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином, стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань, становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі "Голдер проти Сполученого Королівства"). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia) та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia)".

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати спірну податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних у день її подання на реєстрацію. Суд переконаний, що задоволення вказаної позовної вимоги є дотриманням судом гарантій щодо того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року в справі №460/6179/23 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді О. І. Мікула
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 20 березня 2024 року.