Справа № 260/11115/23
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2024-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

21 березня 2024 року м. Ужгород№ 260/11115/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луцович М.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Пенсійного фонду України (вул. Бастіонна, буд. 9, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування листа, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Пенсійного фонду України, в якому просить: визнати протиправним та скасувати лист Пенсійного фонду України від 04.10.2023 року №36991-38917/С-03/8-2800/23.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №260/622/23 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити, починаючи з 21 січня 2020 року, перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 без обмеження її максимального розміру десятьма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність, з урахуванням виплачених сум. Позивач неодноразово звертався по пенсійного органу щодо невиконання рішення у справі №260/622/23, однак відповідач листом від 04.10.2023 року №36991-38917/С-03/8-2800/23 повідомив позивача, що роз`яснення з питання виконання рішення суду від 21.03.2023 у справі №260/622/23 було надано листом від 24.08.2023 №32159-33479/С-03/8-2800/23 та що підлягають виплаті без обмеження максимальним розміром пенсії, призначені з 12.04.2023 особам, які під час служби збройно захищали суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України під час агресії російської федерації проти України, розпочатої в лютому 2014 року. Позивач вказує, що оскаржуваний лист є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень, є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

До Закарпатського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого проти задоволення позовних вимог заперечив. Зокрема, зазначив, що звернення позивача розглянуто Фондом у межах його компетенції та надана відповідь. На думку Фонду, рішення суду у справі № 260/622/23 виконано Головним управлінням, виходячи з покладених судом зобов`язань, про що повідомлено позивача. Відповідач вказує, що Пенсійним фондом України не приймалося рішень з питань пенсійного забезпечення позивача у розумінні припису ст. 19 КАС України, які можуть бути оскаржені до суду. Лист Пенсійного фонду України від 04.10.2023 № 36991-38917/С-03/8-2800/23 є відповіддю на звернення позивача та не є рішенням суб`єкта владних повноважень, у розумінні приписів ст. 4 КАС України. Зазначений лист, не породжує прав та обов`язків для позивача, сам по собі не є управлінським рішенням, а є фізичним носієм інформації, що містить відповідь на поставлені питання позивачем та правову позицію Фонду, тому просить відмовити у задоволенні позову.

Позивачем подано відповідь на відзив, згідно якої вказує, що відповідач оскаржуваним листом не тільки підтримав протиправні дії свого органу в Закарпатській області, а у натякнув на безперспективність остаточного виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №260/622/23.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Закарпатській області та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №260/622/23 (набрало законної сили 20.04.2023) задоволено частково позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії:

1) визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області щодо застосування обмеження з 21 січня 2020 року максимального розміру пенсії ОСОБА_1 десятьма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність;

2) зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити, починаючи з 21 січня 2020 року, перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 без обмеження її максимального розміру десятьма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність, з урахуванням виплачених сум;

3) в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

06 вересня 2023 року позивач звернувся до Пенсійного фонду України через урядову «гарячу лінію» зі скаргою на ПФ Закарпатської області щодо невиконання судового рішення №260/622/23 та просив виконати вказане судове рішення.

11 вересня 2023 року позивач звернувся до Пенсійного фонду України та просив «застосувати важелі впливу до підлеглого Головного управління ПФУ в Закарпатській області щодо невідкладного виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №260/622/23».

Розглянувши звернення позивача від 06.09.2023 та 11.09.2023 Пенсійний фонд України листом №36991-38917/С-03/8-2800/23 від 04.10.2023 надав відповідь, згідно якої: роз`яснення з питання виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 у справі №260/622/23 надано позивачу листом Пенсійного фонду України від 24.08.2023 № 32159-33479/С-03/8-2800/23; з урахуванням роз`яснень, наданих Міністерством соціальної політики України, виходячи з мотивувальної та резолютивної частин Рішення № 7-р(ІІ)/2022, а також враховуючи норму частини першої статті 2 Закону № 2262, підлягають виплаті без обмеження максимальним розміром пенсії, призначені з 12.04.2023 особам, які під час служби збройно захищали суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України під час агресії Російської Федерації проти України, розпочатої в лютому 2014 року. Враховуючи викладене, пенсію позивачу обчислено відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням рішень судів, ухвалених на його користь.

Вважаючи лист Пенсійного фонду України №36991-38917/С-03/8-2800/23 від 04.10.2023 протиправним та таким, що порушують його конституційні права, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України та норм Кодексу адміністративного судочинства України.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обґрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення (вказаний висновок сформований у постанові Верховного Суду України від 15.11.2016 у справі № 800/301/16).

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» №1058 призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.

Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.

У відповідності до частини першої статті 1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Статтею 3 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

У відповідності до статті 4 Закону України «Про звернення громадян» до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких: порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян); створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод; незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Частиною першою статті 7 Закону України «Про звернення громадян» визначено, що звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про звернення громадян» громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право, зокрема, одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.

Відповідно до пункту 1 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2014 № 280 (далі- Положення №280), Пенсійний фонд України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.

Згідно з підпунктом 17 пункту 4 Положення № 280 Пенсійний фонд України здійснює розгляд звернень громадян з питань, пов`язаних з діяльністю Пенсійного фонду України, його територіальних органів, а також підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Пенсійного фонду України.

Судом встановлено, що до Пенсійного фонду України надійшли звернення позивача від 11.09.2023 та від 06.09.2023. В зазначених зверненнях позивач висловлював незгоду з невиконанням Головним управлінням Пенсійного фонду України в Закарпатській області рішення суду у справі № 260/622/23, а також просив надати відповіді на поставлені запитання.

Розглянувши звернення позивача від 06.09.2023 та 11.09.2023 Пенсійний фонд України листом №36991-38917/С-03/8-2800/23 від 04.10.2023 надав позивачу відповідь, згідно якої: роз`яснення з питання виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 у справі №260/622/23 надано позивачу листом Пенсійного фонду України від 24.08.2023 № 32159-33479/С-03/8-2800/23; з урахуванням роз`яснень, наданих Міністерством соціальної політики України, виходячи з мотивувальної та резолютивної частин Рішення № 7-р(ІІ)/2022, а також враховуючи норму частини першої статті 2 Закону № 2262, підлягають виплаті без обмеження максимальним розміром пенсії, призначені з 12.04.2023 особам, які під час служби збройно захищали суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України під час агресії Російської Федерації проти України, розпочатої в лютому 2014 року. Враховуючи викладене, пенсію позивачу обчислено відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням рішень судів, ухвалених на його користь.

Верховний Суд в постанові від 13.02.2020 у справі № 520/3571/17 зазначив, що звернення вважається розглянутим, якщо розглянуто по суті всі порушені у ньому питання.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Верховний Суд в постанові від 05.10.2020 у справі № 755/12736/17 зазначив, що за змістом ч. 1 ст. 4 КАС України рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.

Нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк

Верховний Суд зазначив, що якщо рішення суб`єкта владних повноважень не приймалося з метою реалізації положень нормативного акту, не містить обов`язкових правил поведінки та безпосередньо не породжує правових наслідків для позивача, не обов`язковий для виконання без прийняття відповідного рішення, воно не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 4 КАС України.

Проаналізувавши звернення позивача до Пенсійного фонду України та надану на нього відповідь, суд зазначає, що таке звернення не є заявою про перерахунок пенсії в розумінні ст. 44 Закону №1058, а надана Пенсійним фондом України відповідь не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні ст. 5 КАС України, яке може бути оскарженим до суду.

Тобто відповідач надав позивачу відповідь на сформований позивачем запит щодо виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №260/622/23.

Разом з цим зі змісту позовної заяви вбачається, що звернення позивача з даним позовом про скасування листа від 04.10.2023 року №36991-38917/С-03/8-2800/23 обумовлено саме неналежним виконанням, на думку позивача, рішення суду у справі №260/622/23.

З огляду на викладене можна дійти висновку, що позивач звернувся до суду з приводу неповного виконання судового рішення.

Однак, суд зауважує, що наявність у КАС України спеціальних норм, а саме: ст. 382, ст. 383 КАС України, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову.

Згідно ст. 14 КАС України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо, і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

З огляду на вищенаведене, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження та КАС України.

Натомість незгода позивача з листом-відповіддю Пенсійного фонду України №36991-38917/С-03/8-2800/23 від 04.10.2023 не свідчить про вчинення протиправних дій стосовно нього, так як вказана відповідь не породжує правових наслідків для позивача та така не є рішенням суб`єкта владних повноважень на виконання публічно-управлінських функцій.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Пенсійного фонду України (вул. Бастіонна, буд. 9, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування листа відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяМ.М. Луцович