Справа № 260/1449/24
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 березня 2024 рокум. Ужгород№ 260/1449/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Ващилін Р.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Неживий Антон Володимирович (далі - адвокат Неживий А.В.) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду через особистий електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд" з позовом в інтересах ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить: 1) визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування і невиплати ОСОБА_1 грошового забезпечення за листопад 2023 року; 2) визнати протиправною бездіяльність Військової частину НОМЕР_1 щодо не включення ОСОБА_1 до Наказу про виплату додаткової грошової винагороди за безпосередню участь в бойових діях за листопад 2023 року відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №168 за грудень 2022 року; 3) зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 видати наказ щодо виплати ОСОБА_1 додаткової грошової винагороди за безпосередню участь в бойових діях за листопад 2023 року, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №168.

Нормами ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачені дії судді після одержання позовної заяви. Так, зокрема, ч. 1 зазначеної статті передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Досліджуючи подану адвокатом Неживим А.В. в інтересах ОСОБА_1 позовну заяву на предмет відповідності вимогам КАС України, суд встановив, що така подана через підсистему "Електронний суд" та підписана електронним цифровим підписом адвоката Неживого А.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Згідно ч.ч. 7, 8, 10 ст. 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За положеннями абз. 2 ч. 8 ст. 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Отже, надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи з використанням підсистеми Електронний суд.

Вищезазначене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 16 лютого 2022 року у справі №640/19572/21 від 23 лютого 2022 року у справі №520/15776/21.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Нормами ч. 7 ст. 59 КАС України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Пп. 30, 31 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення передбачено, що користувач Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Користувач ЄСІТС, який підтвердив свої повноваження адвоката, має можливість видати ордер на конкретну справу для отримання в автоматичному режимі доступу до документів у справі або загальний ордер (без зазначення номера справи) для представлення інтересів фізичних та юридичних осіб, які не мають власних зареєстрованих Електронних кабінетів. За наявності у користувача зареєстрованого Електронного кабінету ордер не створюється. Після отримання адвокатом доступу до конкретної справи до Автоматизованої системи документообігу суду в автоматичному режимі засобами ЄСІТС надсилається відповідне повідомлення із зазначенням інформації про справу та адвоката.

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Відповідно до п. 32 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення, довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Проаналізувавши вищевказані норми, суд зазначає, що електронна довіреність, яку можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронна довіреність видається лише за умови її підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі така електронна довіреність автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

У постанові від 30 червня 2021 року у справі №380/830/21 Верховний Суд зазначав, що особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у ч. 7 ст. 59 КАС України, зі змісту яких слідує, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми «Електронний суд» електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 в підсистемі "Електронний суд" не зареєстрований.

Даний позов подано в електронному вигляді через особистий електронний кабінет адвоката Неживого А.В. та підписаний електронним цифровим підписом останнього. Свій процесуальний статут адвокат визначив як представник позивача. Разом з тим, доказів на підтвердження наявності повноважень на представлення інтересів ОСОБА_1 в порядку, передбаченому Положенням, адвокат до матеріалів електронного позову не долучив.

Натомість адвокат Неживий А.В. долучив до матеріалів позову скан-копію ордера на надання правничої допомоги ОСОБА_1 , а також договору про надання правової допомоги б/н від 28.02.2024.

Досліджуючи подані адвокатом документа на предмет їх достатності для підтвердження повноважень на звернення до суду з даним позовом від імені ОСОБА_1 , судом встановлено наступне.

Нормами ч. 4 ст. 59 КАС України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" № 5076-VI (далі - Закон), під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Нормами ч. 4 ст. 26 Закону передбачено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч. 2 ст. 26 Закону).

Рада адвокатів України рішенням від 12.04.2019 №41 затвердила Положення про ордер на надання правової допомоги (далі - Положення).

Відповідно до пункту 4 Положення, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Пп. 12.3 п. 12 Положення передбачено, що ордер містить, в тому числі, посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа.

З проведеного правового аналізу вищезазначених законодавчих норм вбачається, що договір про надання правової допомоги є обов`язковим документом, що посвідчує право адвоката на здійснення юридичних дій від імені клієнта, визначає їх обсяг та встановлює обмеження у їх вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами (ч. 3 ст. 639 Цивільного кодексу України).

В свою чергу ордер є похідним від договору про надання правової допомоги документом, оскільки видається виключно на підставі такого договору безпосередньо адвокатом, а його видання не потребує участі клієнта.

Так, долучений до матеріалів позову ордер на надання правничої допомоги ОСОБА_1 , виданий на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 28.02.2024. Даний ордер підписано виключно адвокатом.

Як вбачається з наявної в матеріалах позову копії договору про надання правової (профейсійної правничої) допомоги б/н від 28.02.2024 такий укладено громадянином ОСОБА_1 з адвокатським об`єднанням "Оптімус", а його предмет стосується питання здійснення захисту та представництва інтересів клієнта з питань проходження військової служби в складі ЗСУ, а також надання інших видів правової допомоги.

П. 13 вказаного договору передбачає, що договір набирає чинності з моменту його підписання і діє один рік або до повного виконання сторонами свої обов`язків.

Сторони домовились, що підписані в електронному вигляді або підписані та відскановані документи в тому числі і даний договір мають повну юридичну силу. В такому випадку сторони після надіслання скан-копії документів протягом 3-х робочих днів мають надіслати оригінал підписаного документа засобами кур`єрської поштової доставки.

Поряд з цим, долучена адвокатом Неживим А.В. до матеріалів позову копія вищевказаного договору та додатку до нього підписана виключно керуючим партнером Адвокатського об`єднання "Оптімус" та завірена печаткою такої юридичної особи. Будь-яких відомостей щодо підписання договору про надання правової (професійної правничої) допомоги також й клієнтом - ОСОБА_1 , що є необхідною умовою для підтвердження факту укладення договору та відповідно його чинності, матеріали позову не містять.

На думку суду, ордер на надання правничої допомоги за відсутності належним чином укладеного договору не може бути належним доказом наявності у адвоката повноважень на надання правової допомоги клієнту.

Отже, суд вважає, що адвокат Неживий А.В. не надав належних та достатніх доказів на підтвердження своїх процесуальних повноважень на звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду з даним позовом в інтересах ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Вказані норми процесуального законодавства носять імперативний характер та розширеного тлумачення не передбачають, а тому, суд вважає, що подана адвокатом Неживим А.В. позовна заява підлягає поверненню.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді (ч. 6 ст. 169 КАС України).

Ч. 8 ст. 169 КАС України передбачено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про необхідність застосування правових наслідків, передбачених п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись п. 3 ч. 4 ст. 169, ст.ст. 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві.

2. Роз`яснити позивачеві, що в силу ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Суддя Р.О. Ващилін