Справа № 810/1/16
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2024-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 березня 2024 року м.Київ № 810/1/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши матеріали справи за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови відповідача від 16.11.2015 № З-1611/1-10/10-46/1611/08 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 06.01.2016 відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою суду від 06.05.2016 зупинено провадження в адміністративній справі № 810/1/16 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови до отримання судом додаткових доказів по даній справі.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 №411/0/15-24 звільнено ОСОБА_2 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.03.2024 адміністративну справу прийнято до провадження суду.

Щодо поновлення провадження у справі, суд зазначає про те, що відповідно до частин першої, третьої статті 237 КАС України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Беручи до уваги, що обставини, які викликали зупинення провадження у справі, відсутні, суд дійшов висновку про необхідність поновлення провадження у даній адміністративній справі.

Крім того, судом встановлено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області є структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка в свою чергу наразі перебуває у стані припинення.

Так, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. При цьому пунктами 2 та 3 постанови визначено затвердити Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, що додається, та ліквідувати Державну інспекцію містобудування.

15.09.2021 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №960 "Питання Державної інспекції архітектури та містобудування", пунктом 1 якої встановлено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування (далі - ДІАМ) повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 2 цієї постанови передбачено визнати такими, що втратили чинність, постанови Кабінету Міністрів України згідно з переліком, що додається, у тому числі, постанову Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 "Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України". Відповідно до пункту 3 ця постанова набирає чинності з 15.09.2021.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України "Про погодження утворення територіальних органів Державної інспекції архітектури та містобудування" від 15.09.2021 №1088-р постановлено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій щодо утворення територіальних органів Державної інспекції архітектури та містобудування як структурних підрозділів апарату зазначеної Інспекції за переліком згідно з додатком. Згідно з Переліком територіальних органів Державної інспекції архітектури та містобудування утворено управління ДІАМ в 23 областях України, окрім міста Києва та Київської області.

Відповідно до абзацу 1 пункту 2 постанови Кабінету Міністрів №671 від 19.08.2015 (в редакції від 16.09.2021) органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення повноважень відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та продовжують здійснювати повноваження у сфері архітектурно-будівельного контролю після початку здійснення відповідних повноважень та виконання відповідних функцій Державною інспекцією архітектури та містобудування.

Відповідно до пункту 1 Примірного Положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю, орган державного архітектурно-будівельного контролю утворюється як структурний підрозділ Київської та Севастопольської міськдержадміністрації та як виконавчий орган сільської, селищної, міської ради (далі орган держархбудконтролю). Орган держархбудконтролю з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", є підконтрольним Державній інспекції архітектури та містобудування України.

За інформацією із офіційного веб-ресурсу Міністерства розвитку громад та територій України, дійсно з 16.09.2021 розпочала роботу Державна інспекція архітектури та містобудування України.

Отже, 16.09.2021 Державна інспекція архітектури та містобудування України розпочала здійснення повноважень як орган державної влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

З системного аналізу положень законодавства вбачається, що ДІАМ та його структурні підрозділи є правонаступниками ДАБІ та її структурних підрозділів, відповідно.

Таким чином, на теперішній час всі права та обов`язки Державної архітектурно-будівельної інспекції України та його структурних підрозділів перейшли до Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Згідно статті 7 Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 ДІАМ здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 "Деякі питання функціонування органів архітектурно - будівельного контролю та нагляду" постановлено утворити Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та території і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 №960 вирішено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду.

Отже, 15.09.2021 Державна інспекція архітектури та містобудування України розпочала здійснення повноважень як орган державної влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В свою чергу, Державна архітектурно-будівельна інспекції України перебуває в стані припинення, що також підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та не здійснює функції і повноваження з реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Таким чином, Державна інспекція архітектури та містобудування України () забезпечує реалізацію повноважень Державної архітектурно-будівельної інспекції України у взаємовідносинах із суб`єктами, які мають правовідносини з ліквідованим органом та є правонаступником прав, обов`язків та майна ліквідованої юридичної особи публічного права Державної архітектурно-будівельної інспекції України ().

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй ухвалі від 11.09.2023 у справі №320/2982/20.

Частиною 1 статті 104 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до частини першої статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що правонаступником Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є Державна інспекція архітектури та містобудування України (), а отже має певне коло прав та обов`язків останнього, у зв`язку з чим наявні підстави для заміни відповідача на правонаступника.

Також, відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд звертає увагу, що право суду обрати форму судочинства обмежене виключно приписами частини четвертої ст. 12 та ст.ст.257, 260 КАС України. Тому розгляд справи у спрощеному позовному провадженні не свідчить до віднесення такої справи до категорії малозначних.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 09.11.2021 у справі №826/10756/17.

Втім, з метою забезпечення повного, об`єктивного та всебічного дослідження обставин справи, суд прийшов до висновку, що обставини та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін.

У зв`язку із наведеним, суд вважає за доцільне перейти до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання та визнати явку сторін обов`язковою.

Керуючись ст.ст. 52, 237, 257, 260-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

Поновити провадження у справі.

Замінити відповідача у справі, а саме "Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області" на його правонаступника "Державну інспекцію архітектури та містобудування України" ().

Перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду адміністративної справи №810/1/16 за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання на 24 квітня 2024 року о 14:30 год.

Визнати обов`язковою явку сторін у судові засідання.

Судове засідання відбуватиметься в приміщенні Київського окружного адміністративного суду (адреса: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, 2-й під`їзд, 10-й поверх).

Запропонувати учасникам справи надати суду належні, допустимі, достовірні та достатні докази, якими обґрунтовуються їхні вимоги та заперечення, в порядку статей 77, 79 КАС України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України -http://adm.lv.court.gov.ua/sud1370/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду у частині заміни відповідача правонаступником може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Лисенко В.І.