Справа № 160/33703/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2024-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-
22 грудня 2023 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Київської митниці, в якій просить:
визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів:
- №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000669;
- №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000720;
- №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000790.
В обґрунтування позовної заяви представник позивача зазначив, що 28 червня 2022 року між іноземною компанією ZHEJIANG KAITOU SANITARY WARE TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) та товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» укладено зовнішньоекономічний Контракт №28/06-2-2022.
27 жовтня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000051/2.
27 листопада 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000057/2.
13 грудня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів UA100330/2023/000069/2.
Рішеннями про коригування митної вартості товарів: №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 року, №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 року, №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 року Київською митницею за резервним методом скориговано митну вартість товарів в сторону збільшення, яка вплинула на збільшення відповідних платежів на суму в розмірі 1 011 376,75 грн., що нараховуються за митною вартістю, в т.ч.: на збільшення ввізного мита на 182 117,56 грн., на збільшення ПДВ на 829 259,19 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» не погоджується з коригуванням митної вартості товарів за контрактом №28/06-2-2022 від 28.06.2020 року та вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню, рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів: №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 року, №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 року, №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 року, у зв`язку з чим представник позивача звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 грудня 2023 року для розгляду адміністративної справи №160/33703/23 визначено суддю Олійника В.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 грудня 2023 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

10 січня 2024 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника Київської митниці надійшов відзив на позовну заяву вх.№1252/24, в якій представник відповідача вважає викладені в позовній заяві аргументи необґрунтованими та не погоджується з ними з наступних підстав.

Відповідно до пунктів 5-7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

- витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

- витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

- витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до частини 5 статті 54 Митного кодексу України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Згідно з частиною 3 статті 54 Митного кодексу України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом (частина1 статті 256 Митного кодексу України).

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/ або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Під час здійснення контролю митної вартості за митною декларацією від 26.10.2023 року №23U8U1 встановлено, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять розбіжності.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 МК України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 26.10.2023 №23UА8U1 встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 26.10.2023 року №2610/2, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 Митного кодексу України.

27 жовтня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000051/2.

Відповідно до частини 7 статті 55 Митного кодексу України митним органом випущено товари у вільний обіг із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначених декларантом та забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України за МД від 27.10.2023 №UА100330/2023/155321.

Під час здійснення контролю митної вартості за митною декларацією від 27.11.2023 року №23UА08U0 встановлено, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять розбіжності.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 Митного кодексу України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 27.11.2023 року №23UА08U0 встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 27.11.2023 року №2711/1, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 МК України.

27 листопада 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000057/2.

Відповідно до частини 7 статті 55 Митного кодексу України митним органом випущено товари у вільний обіг із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначених декларантом та забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України за МД від 27.11.2023 року №UA100330/2023/157338.

Під час здійснення контролю митної вартості за митною декларацією від 13.12.2023 року №23UА81U1 встановлено, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять розбіжності.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 МК України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 13.12.2023 року №23UА81U1 встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 13.12.2023 року №1312/1, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 Митного кодексу України.

13 грудня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів UA100330/2023/000069/2.

Відповідно до частини 7 статті 55 Митного кодексу України митним органом випущено товари у вільний обіг із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначених декларантом та забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України за МД від 13.12.2023 року №UА100330/2023/158602U1.

З урахуванням викладеного, представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс».

16 січня 2024 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» надійшла відповідь на відзив вх.№1910/24, в якій представник позивача вважає доводи відповідача хибними та такими, що виходять за межі правового поля та підлягають відхиленню, з наступних підстав.

Щодо повноти інформації про митну вартість і її складові.

Відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині 2 статті 53 Митного кодексу України наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Для підтвердження митної вартості товарів позивач подав митному органу всі документи передбачені частиною 2 статті 53 МК України, які підтверджують митну вартість товарів.

Крім того, представник позивача зазначив, що в поданих документах для підтвердження митної вартості товарів відсутні будь-які розбіжності, ознаки підробки або відомості, які б не підтверджували числові значення складових митної вартості товарів.

Таким чином, на думку представника позивача, останнім надано митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які ґрунтуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, яка викладена в постанові від 20.02.2018 по справі №809/1884/16, стаття 53 Митного кодексу України (якою врегульовано порядок підтвердження декларантом заявленої митної вартості та її перевірки митницею), не містить жодних вимог щодо необхідності додаткового підтвердження ціни, вказаної у інвойсі.

Щодо застосування до спірних правовідносин норм права, які діяли задовго до моменту виникнення таких правовідносин (зокрема, норм права, охоплених постановою Верховного Суду України від 17.06.2014 року у справі №21-148А14)

Відповідач повідомив про те, що ненадання витребуваних документів може бути підставою для визначення митницею митної вартості самостійно, якщо подані документи не спростовують сумніву у правильності задекларованої митної вартості.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі передбачені пунктом 11 зазначеного Порядку.

Ненадання витребуваних документів може бути підставою для визначення відповідачем митної вартості самостійно, якщо подані документи не спростовують сумніву у правильності задекларованої митної вартості.

Представник позивача зазначив, що на момент виникнення спірних правовідносин у межах теперішньої судової справи №160/33703/23, втратив чинність Порядок, про який згадується у цій постанові (зокрема, «Порядок здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 9 квітня 2008 року №339).

Таким чином, на думку представника позивача, наведене свідчить про те, що відповідач дійшов помилкового висновку про правомірність поширення права витребування ним у декларанта всіх документів, передбачених пунктом 11 зазначеного Порядку, який діяв до виникнення спірних правовідносин.

Додатково представник позивача просить врахувати рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені у постановах по адміністративним справам №813/1229/16 (провадження №К/9901/10823/18), №814/4204/15 (провадження №К/9901/14830/18), №1.380.2019.001344 (провадження №К/9901/29790/19), в яких вказано, що відповідно до поданих декларантом документів поставка товару здійснювалася на умовах СРТ, тобто обов`язок доставити товар покладався на продавця, відтак ціна товару була визначена продавцем та вже включала в себе відповідні витрати. Будь-яких додаткових витрат на перевезення товару з боку позивача понесено не було.

З урахуванням викладеного, представник позивача просив задовольнити позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс».

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» - позивач, , місцезнаходження: вул. Артільна, буд.9, офіс.42, місто Дніпро, 49081.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 25 травня 2023 року за № 008099859. Керівник - ОСОБА_1 .

З 19 листопада 2021 року підприємство взято на облік як платник податків та як платник єдиного внеску в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, Лівобережна ДПІ (Індустріальний район м.Дніпра).

Основний вид економічної діяльності за кодом КВЕД 46.90 - неспеціалізована оптова торгівля.

Судом встановлено, що 28 червня 2022 року між іноземною компанією ZHEJIANG KAITOU SANITARY WARE TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) - продавець та товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» - покупець укладено зовнішньоекономічний Контракт №28/06-2-2022.

Відповідно до пункту 1 Контракту, продавець зобов`язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені Контрактом. Найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного Контракту.

Відповідно до пункту 2 ціна Контракту встановлюється в доларах США. Покупець купує товар у кількості та за ціною, вказаною в рахунку-фактурі (інвойсі). Якщо інше не передбачено Інвойсом, ціна Товару за цим Контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена Продавцем, відповідно до базисних умов Правил «ІНКОТЕРМС-2010».

Відповідно до пункту 3 Контракту сума Контракту визначається загальною вартістю товару відповідно до рахунків-фактур (інвойсів), що є невід`ємною частиною цього Контракту. Валютою платежу за цим контрактом є долар США. Сторони домовились, що страхування вантажу за цим контрактом не здійснюється. Якщо інше окремо не погоджено Сторонами, поставка Товару здійснюється партіями, які узгоджуються з Покупцем у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію товару, на базисних умовах, передбачених Правилами «ІНКОТЕРМС-2010». Датою відвантаження товару вважається дата транспортного документа (CMR, TIR та інші). Датою поставки товару вважається дата оформлення митної декларації на території України. Продавець має право поставляти товар особисто або доручати відвантаження третім особам. Покупець зобов`язаний прийняти поставку від будь-якого з вантажовідправників, запропонованих Продавцем. Товар супроводжується наступними документами: - пакувальним листом, - рахунком-проформою (у разі наявності), - рахунком-фактурою (інвойсом), коносаментом, або автотранспортною накладною (залізничною накладною), та іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Відповідно до пункту 4, оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок Продавця, шляхом оплати з розрахункового рахунку Покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Умови оплати Товару можуть бути змінені за згодою Сторін та вказуються у рахунку-проформі та/або у рахунку-фактурі (інвойсі) на кожну окрему партію Товару відповідно.

Відповідно до пункту 5 Контракту якість Товару має повністю відповідати чинним стандартам країни-імпортера і засвідчуватися документами, виданими компетентними організаціями країни походження.

Відповідно до пункту 6 Контракту товар повинен бути належним чином упакований, запечатаний і промаркований з метою його ідентифікації та безпеки в процесі транспортування, навантаження і/або зберігання. Упаковка повинна забезпечувати повне збереження Товару і охороняти його від псування при транспортуванні усіма видами транспорту. Маркування товарів здійснюється його виробником. Тара є безповоротною.

Відповідно до пункту 12 Контракту цей Контракт складено у двох примірниках українською та англійською мовами по одному для кожної Сторони. У разі розбіжностей між українською і англійською версіями Контракту, перевагу матиме версія українською мовою.

Цей Контракт набуває чинності після його підписання та вважається дійсним до 31.12.2024 року.

Сторони передбачили можливість визначення умов поставки за згодою Сторін в рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну партію товару відповідно.

У жовтні, листопаді та грудні 2023 року за наведеним Контрактом на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» на умовах поставок СРТ-Київ надійшли товари.

26 жовтня 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» для здійснення митного оформлення товарів за контрактом №28/06-2-2022, а саме: товару за №1: Машини для змішування або перемішування: Бетонозмішувачі в асортименті - 314 шт., країни виробництва - CN (Китайська Народна Республіка) на загальну суму 21 521,20 USD (доларів США) до Київської митниці була подана електронна митна декларація №23UA81U1.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 МК України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 26.10.2023 №23UА8U1 митницею встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до пункту 3 контракту від 28.06.2022 № 28/06-2-2022 зазначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент або автотранспортна накладна (залізнична накладна) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Декларантом до митного оформлення не надано специфікації товару, а також із наведеного списку не надано рахунок-проформу;

- надана декларантом до митного оформлення комерційна пропозиція від 22.08.2023 року являє собою копією інвойсу та не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті /ІІ Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Отже, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості.

- наданий до митного оформлення висновок Дніпропетровської ТПП від 26.10.2023 року №ГО-1205 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості.

У наведених експертом джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару, крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного.

Також експертом вартісний аналіз проводився на підставі інформації сайту www.alibaba.com, за результатами перевірки якого з`ясовано, що переважна більшість цінових пропозицій діє на умовах поставки FOB, тобто без додаткових витрат на основне перевезення (морській фрахт) та інші витрати, які виникають при перевезенні товару.

Разом із тим, документи декларантом надано на умовах поставки СРТ;

- за результатами опрацювання митним органом документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості встановлено, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують заявлену митну вартість товарів та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості на умовах поставки СРТ.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 26.10.2023 року №2610/2, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 Митного кодексу України.

27 жовтня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000051/2.

27 листопада 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» для здійснення митного оформлення товарів за Контрактом №28/06-2-2022, а саме: товару за №1: Машини для змішування або перемішування: Бетонозмішувачі в асортименті - 282 шт., країни виробництва - CN (Китайська Народна Республіка) на загальну суму 20 140,45 USD (доларів США) до Київської митниці була подана електронна митна декларація №23UA08U0.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 Митного кодексу України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 27.11.2023 року №23UА08U0 митницею встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до пункту 3 контракту від 28.06.2022 року №28/06-2-2022 зазначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент або автотранспортна накладна (залізнична накладна) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Декларантом до митного оформлення не надано специфікації товару, а також із наведеного списку не надано рахунок-проформу;

- надана декларантом до митного оформлення комерційна пропозиція від 11.09.2023 року являє собою копією інвойсу та не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Отже, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості;

- наданий до митного оформлення висновок Дніпропетровської ТПП від 27.11.2023 №ГО-1327 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості.

У наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного.

Також експертом вартісний аналіз проводився на підставі інформації сайту www.alibaba.com, за результатами перевірки якого з`ясовано, що переважна більшість цінових пропозицій діє на умовах поставки FOB, тобто без додаткових витрат на основне перевезення (морській фрахт) та інші витрати, які виникають при перевезенні товару.

Разом із тим, документи декларантом надано на умовах поставки СРТ;

- за результатами опрацювання митним органом документів, наданих для

підтвердження заявленої митної вартості встановлено, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують заявлену митну вартість товарів та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості на умовах поставки СРТ.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 27.11.2023 року №2711/1, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 МК України.

27 листопада 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА100330/2023/000057/2.

13 грудня 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» для здійснення митного оформлення товарів за Контрактом №28/06-2-2022, а саме: товару за №1: Готові текстильні вироби: комплекти постільної білизни з поліестеру - 7634 наб., країни виробництва - CN (Китайська Народна Республіка) на загальну суму 33 742,28 USD (доларів США) до Київської митниці була подана електронна митна декларація №23UA81U1.

На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 МК України, пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 13.12.2023 року №23UА81U1 встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до пункту 3 контракту від 28.06.2022 року № 28/06-2-2022 зазначено, що товар супроводжується наступними документами: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент або автотранспортна накладна (залізнична накладна) та іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Декларантом до митного оформлення не надано коносамент;

- надана декларантом до митного оформлення комерційна пропозиція від 24.10.2023 року являє собою копію інвойсу та не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Отже, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості;

- наданий до митного оформлення висновок Дніпропетровської ТПП від 12.12.2023 №ГО-1404 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості.

В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного.

Також експертом вартісний аналіз проводився на підставі інформації сайту www.alibaba.com, за результатами перевірки якого з`ясовано, що переважна більшість цінових пропозицій діє на умовах поставки FOB, тобто без додаткових витрат на основне перевезення (морській фрахт) та інші витрати, які виникають при перевезенні товару.

Разом із тим, документи декларантом надано на умовах поставки СРТ;

- відповідно до інвойсу від 24.10.2023 № 14595B32JK товар поставляється в Україну на умовах CPT-Київ. Міжнародний торговий термін CPT (Carriage Paid To (... named place of destination), (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

У наданому до митного оформлення інвойсі від 24.10.2023 року №14595832JK не зазначено, які саме складові включено до ціни товару.

Від надання додаткових документів декларант відмовився, про що повідомив митний орган листом від 13.12.2023 року №1312/1, чим припинив 10 денний термін для їх надання відповідно до пункту 6 частини 2 статті 255 Митного кодексу України.

13 грудня 2023 року Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів UA100330/2023/000069/2.

Судом встановлено, що Рішеннями про коригування митної вартості товарів: №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 року, №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 року, №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 року Київською митницею за резервним методом скориговано митну вартість товарів в сторону збільшення, яка вплинула на збільшення відповідних платежів на суму в розмірі 1 011 376,75 грн., що нараховуються за митною вартістю, в т.ч.: на збільшення ввізного мита на 182 117,56 грн., на збільшення ПДВ на 829 259,19 грн.

Відповідно до частини 7 статті 55 Митного кодексу України митним органом випущено товари у вільний обіг із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначених декларантом та забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України за МД від 27.10.2023 №UА100330/2023/155321, від 27.11.2023 року №UA100330/2023/157338, від 13.12.2023 року №UА100330/2023/158602U1.

Відповідачем також були прийняті картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000669; №UA100330/2023/000720; №UA100330/2023/000790.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» не погоджується з коригуванням митної вартості товарів за контрактом №28/06-2-2022 від 28.06.2020 року та вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів: №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 року, №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 року, №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 року та картки відмови №UA100330/2023/000669; №UA100330/2023/000720; №UA100330/2023/000790., у зв`язку з чим представник позивача звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 52 Митного кодексу України у випадках, визначених цим Кодексом, для зазначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

За приписами частини 8 статті 52 Митного кодексу України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та (або) бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Положеннями статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 52 Митного кодексу України визначено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України та пунктом 1.14 наказу Міністерства фінансів України "Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення" №599 від 24.05.2012, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 червня 2012 року за №984/21296, передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 6 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що метод визначення митної вартості товару за ціною договору є основним.

На підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару, що визначена за першим методом, митному органу необхідно надати відповідні документи.

При цьому, застосування кожного наступного методу у їх послідовності можливе лише у разі обґрунтованої та об`єктивної неможливості застосування попереднього методу.

У ході перевірки правильності визначення митної вартості товарів, відповідач дійшов висновку про неможливість застосування методу за ціною договору, оскільки в ході перевірки правильності визначення митної вартості товару виявлені невідповідності та розбіжності в документах та відомостях, наданих до митного контролю, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, ціни, що фактично сплачена.

Проте, суд вважає необґрунтованими висновки митного органу з огляду на наступне.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та (або) бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Суд враховує, що орган доходів і зборів має повноваження на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас, цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією. І на підставі тих, що надані додатково з ініціативи декларанта чи на вимогу митного органу.

Щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товару, суд виходить з наступного.

Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП №560, в редакції з 01.01.2011 року Інкотермс-2010, чітко визначають відповідні обов`язки сторін та зменшують ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. Інкотермс містить міжнародні терміни, які згруповані в чотири категорії за принципом послідовного збільшення обов`язків продавця від мінімального до максимального обсягу і відповідного збільшення його витрат на переміщення товару, що враховується в контрактній ціні товару. І що менший обсяг витрат бере на себе продавець, то менш структурно повною вважається ціна, та навпаки.

Згідно з Інкотермс-2010 за умовами поставки СРТ (Фрахт/перевезення оплачені до (назва місця призначення) означає, що продавець передає товар перевізнику або іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) і що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення і нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення.

Таким чином, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, а покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Пунктом 2 зовнішньоекономічного Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 року визначено: «Якщо інше не передбачено Інвойсом, Ціна Товару за цим Контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), а також всі інші витрати до пункту призначення, оплата яких передбачена Продавцем, відповідно до базисних Правил «ІНКОТЕРМС-2010».

Отже, наведене свідчить про те, що погоджуючи саме обрані умови поставки СРТ, сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару, фрахт або транспортні витрати.

З урахуванням вищевказаного, укладаючи даний зовнішньоекономічний Контракт, Сторони погодили всі істотні умови, до складу яких належить в тому числі і ціна товару, придбаного за умовами поставки СРТ, відповідно до яких у фактурну вартість товару вже включені витрати, що впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення).

Саме тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розбіжностей позивачем не було допущено, оскільки витрати були враховані постачальником в ціну товару.

Щодо надання специфікації товару та рахунку-проформи, суд виходить з наступного.

За змістом пункту 3 поданого декларантом Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 визначено, що товар супроводжується наступними документами:

- пакувальним листом;

-рахунком-проформою (у разі наявності);

- рахунком-фактурою (інвойсом);

- коносаментом, або автотранспортною накладною (залізничною накладною);

іншими документами, відповідно до специфікації товару.

Відповідно до пункту 1 контракту, специфікація товару, а саме: «Найменування (асортимент), кількість і його ціна» визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного Контракту.

Контрактами не передбачено документу - Специфікація.

Відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України, документом, який підтверджує митну вартість товарів є саме Інвойс.

Рахунок-проформа (Proforma invoice) - у міжнародній комерційній практиці документ, виписаний до того, як стає відомою повна інформація про товари; містить відомості про ціну, але не є розрахунковим документом (не виконує головної функції рахунку як платіжного документа), він не містить вимоги про сплату зазначеної у ньому суми; може бути виписаний ще не на відвантажений товар, щоб повідомити покупця про основні характеристики товару).

Рахунок-проформа може бути виписаний на відвантажений, але не проданий товар і навпаки. Зазвичай він виписується при постачанні товарів на консигнацію, на виставки, аукціони, постачання давальницької сировини за договорами на переробку, постачання товарів як дар або безоплатну допомогу (у цьому випадку може виписуватися тільки з метою митної оцінки).

Відмінність від основного інвойсу ще й у тому, деякі дані, наприклад, кількість одиниць, в рахунку-проформі попередні, і можуть змінитися у процесі узгодження остаточного замовлення. Також можуть змінюватися моделі або артикули деяких виробів, наприклад, ідентичні за змістом та формою, але різні за кольором.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розбіжностей позивачем не було допущено, оскільки конкретна ціна визначилася сторонами та була обумовлена відповідним інвойсом.

Щодо надання коносамента, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 3 Контракту, встановлений перелік товаросупровідних документів, в який входить, в тому числі: коносамент або автотранспортна накладна (СМR.) (залізнична накладна).

У даному випадку була надана міжнародна автотранспортна накладна (СМR).

Митним кодексом України визначена необхідність надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, для підтвердження витрат на транспортування.

Таким чином, відповідно до пункту 2 зовнішньоекономічного Контракту №28/06-2-2022 від 28.06.2022 визначено, що ціна товару за цим Контрактом включає вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (завантаження, вивантаження), відтак суд приходить до висновку, що це не є розбіжністю складової митної вартості товарів.

Щодо інформації, яка міститься в комерційній пропозиції, суд виходить з наступного.

За змістом рішень про коригування митної вартості товарів, відповідач вказує на те, що надана декларантом комерційна пропозиція являє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваного товару незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі.

Суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено обов`язкових вимог щодо форми та змісту комерційної пропозиції, які можуть оформлюватись продавцем у довільній формі та на власний розсуд.

Сама комерційна пропозиція є пропозицією щодо вартості товару, а конкретна його ціна визначається сторонами та обумовлюється відповідним інвойсом.

Відповідно до положень пункту 4 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом.

Із наведеної засади випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних відносин, у тому числі і свобода форми комерційної пропозиції.

Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, митним органам заборонено втручатись у підприємницьку діяльність декларантів шляхом відмови взяття до уваги комерційної пропозиції з мотивів її недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю в ній певних відомостей.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розбіжностей позивачем не було допущено, оскільки комерційна пропозиція в сукупності з іншими доказами по справі є додатковим доказом правильності визначення митної вартості товару за ціною договору, так як в ній зазначена ціна на підставі якої було запропоновано позивачеві придбати товар.

Щодо витребування додаткових документів, суд виходить з наступного.

Відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року по справі №810/4258/18, зазначено, що: Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про визначення митної вартості товару, оскільки всупереч законодавчо встановлених вимог, не було підтверджено факт обґрунтованості сумнівів у достовірності поданих позивачем відомостей про митну вартість товару та не було дотримано послідовності застосування кожного наступного методу при обґрунтованості неможливості застосування кожного з попередніх методів визначення митної вартості задекларованого позивачем товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумніву достовірності наданої інформації.

Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.

У даному випадку відповідач не зазначає, яким саме чином подання будь-яких інших документів з цього питання може вплинути на митну вартість товарів за ціною договору.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що зазначені висновки (твердження) відповідача є помилковими та не можуть бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що товариством з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» надано всі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, які необхідні для визначення митної вартості та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові.

Відповідно до частини 1 статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Умовами частини 2 статті 57 Митного кодексу України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 57 Митного кодексу України, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу.

Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Частиною 8 статті 57 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд зазначає, що досліджені судом первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.

Крім того, митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товарів, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.

Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведена.

Враховуючи вищевказане, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення митного органу є необґрунтованими, а висновки відповідача базуються на припущеннях, без об`єктивної та перевіреної інформації.

З урахуванням наведеного вище, рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 року, №UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 року, №UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 року є протиправними та підлягають скасуванню.

Також є протиправними і підлягають скасуванню картки відмови №UA100330/2023/000669; №UA100330/2023/000720; №UA100330/2023/000790, прийняті відповідачем.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс».

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду з позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 15170,65 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією АТ "ОТП Банк" №415 від 18 грудня 2023 року.

А отже, суд приходить до висновку про стягнення на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» () за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці () судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 15170,65 грн. (п`ятнадцять тисяч сто сімдесят гривень шістдесят п`ять копійок).

Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів:

№UA100330/2023/000051/2 від 27.10.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000669;

№UA100330/2023/000057/2 від 27.11.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000720;

№UA100330/2023/000069/2 від 13.12.2023 з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100330/2023/000790.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тех Пром Люкс» () за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці () судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 15170,65 грн. (п`ятнадцять тисяч сто сімдесят гривень шістдесят п`ять копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник