Справа № 288/203/24
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2024-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 березня 2024 року м. Житомир справа № 288/203/24

категорія 102020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Липа В.А., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів і моральної шкоди,

встановив:

До Попільнянського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якій просить:

- визнання порушеним 5-денний строк надання відповіді на запит, який закріплено Законом України «Про доступ до публічної інформації»;

- визнати протиправною бездіяльність, яка полягає в ухилянні від виконання грошового зобов`язання сплатити суму боргу на підставі статті 625 ЦК України на вимогу кредитора;

- визнати порушеним право на повноту інформації та на своєчасне надання інформації;

- зобов`язати боржника надати розрахунок суми боргу (помісячно) з урахуванням індексу інфляції за період прострочення з 01.01.2012 по 15.11.2023, а також три проценти річних від простроченої суми; оскільки заборгованість не визнавалась, тому дізнання про суму боргу стало можливим тільки зі звіту боржника до Попільнянського районного суду від 25.08.2022;

- стягнути з боржника на підставі статті 625 ЦК України на його користь 37899 грн у зв`язку з інфляційним збільшенням боргу за період з 01.01.2012 по 15.11.2023 та плюс 3% річних сумою 6243 грн у порядку відповідальності за прострочення виконання грошового зобов`язання щодо сплати суму боргу 41461 грн, яка склалась за період з 01.01.2012 року по 31.08.2022 року;

- захистити право на відшкодування завданої моральної шкоди в порядку, визначеному ЗУ "Про доступ до публічної інформації" (ст.24). ЗУ "Про інформацію" (ст.31) та інш. нормами права;

- відшкодувати моральну шкоду за рахунок держави грошовими коштами розміром 7100 грн.

Ухвалою судді Попільнянського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року справа № 288/203/24 за позовом ОСОБА_1 передано за підсудністю до Житомирського окружного адміністративного суду.

Перевіряючи, після одержання позовної заяви, чи відповідає вона вимогам, установленим Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом ураховано наступне.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст.5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Всупереч наведеному вимоги, викладені у позовній заяві ОСОБА_1 не відповідають положенням ст.5 КАС України.

При цьому, позовна заява містить посилання, що подана у процесі контролю щодо виконання судових рішень за виконавчими листами від 08.06.2015 у справі №288/392/14-а, від 24.06.2016 справа №288/1462/15-а, від 08.12.2020 справа №288/392/14-а, рішення від 19.07.2022 у справі №288/1931/21 щодо нарахування додаткової пенсії у розмірі 30% мінімальної пенсії за віком з 01.01.2012 та в подальшому.

З огляду на наведене посилання, то позивачем фактично ставиться питання про невиконання судового рішення.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Тобто, процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов`язати відповідача належним чином виконати рішення суду.

Позовні вимоги, предметом яких є невиконання чи неналежне виконання судового рішення, повинні вирішуватися в межах відповідної справи (невиконання рішення у якій оскаржується) в порядку ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України і не можуть розглядатися в іншому (новому) позовному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне вказати, якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача на виконання вказаного судового рішення порушені його права, свободи чи інтереси, він повинен звернутись до суду, що виніс рішення про нарахування та виплату пенсії, у порядку ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України із заявою про визнання протиправним рішення дій чи бездіяльності відповідача, а не пред`являти новий адміністративний позов.

Якщо позивач вважає, що між ним та відповідачем виник новий спір, на вирішення якого ним поданий адміністративний позов, то позовна заява має містити вимоги, що відповідають ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Положеннями частини п`ятої статті 161 КАС України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Згідно із частиною 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У контексті наведеного суд відмічає, що позовна заява, зокрема її прохальна частина, не може містити вимог про витребування доказів. У разі необхідності клопотання про витребування доказів викладається окремо та додається до позовної заяви.

Положеннями пунктів 4,5 частини 5 статті 160 КАС України закріплено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п.4 Постанову Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року №4 позивач повинен зазначити у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Проте, всупереч наведеному, позивачем не наведено обґрунтований розрахунок суми, вказаної у прохальній частині, моральної шкоди.

Під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнала позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин.

Аналогічна право позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.01.2019 у справі № 9901/1/19.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що при поданні позову до суду позивачем не дотримано вимог ст.ст. 5, 160-161 КАС України.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. (ч. 2 ст. 169 вказаного Кодексу).

Отже, позов необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- нової позовної заяви до відповідача, оформленої із дотриманням вимог ст.ст. 5, 160-161 КАС України, в 2-х примірниках;

- клопотання про витребування доказів, у разі необхідності, оформленого з урахуванням вимог ст. 80 КАС України;

- обґрунтований розрахунок суми, вказаної у прохальній частині, моральної шкоди, підтвердженої належними доказами завдання такої шкоди.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.А. Липа