Справа № 140/3069/24
Суддя: Андрусенко Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2024-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 березня 2024 року ЛуцькСправа № 140/3069/24
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Андрусенко О. О., вивчивши позовну заяву Приватного підприємства ГОЛДКАР до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство ГОЛДКАР звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2023 № на суму штрафних (фінансових) санкцій 4715178,00 грн.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з частини п`ятої статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частина п`ята статті 18 із змінами в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023 - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024.

Відповідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно- комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Абзац перший частини шостої статті 18 КАС України в редакції Закону № 3424-IX від 19.10.2023 - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024.

Тобто, з 20.02.2024 юридичні особи (приватної форми власності) зобов`язані зареєструвати електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, чого позивачем всупереч вищенаведеним нормам процесуального закону не зроблено.

Крім того, в порушення вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 3 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI Про судовий збір (далі Закон №3674-VI) встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 09.11.2023 №3460-IX Про Державний бюджет України на 2024 рік установлено у 2024 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01.01.2024 3028,00 грн.

У даній позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2023 № на суму штрафних (фінансових) санкцій 4715178,00 грн. Оскільки 1,5 відсотка від ціни позову 4715178,00 грн становить 70 727,67 грн, що є більшим 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відтак дана позовна заява має бути оплачена судовим збором в 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 30280,00 грн (3028,00 грн х10).

Разом з тим, до позовної заяви позивачем додано документ про сплату судового збору квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № від 20.12.2023 на суму 2684,00 грн, тобто у розмірі меншому, що має бути сплачений за подання даного позову.

Відтак, позивачу за подання даного позову слід доплати судовий збір у розмірі 27596,00 грн (30280,00 грн 2684,00 грн) та подати до суду докази його сплати.

Крім того, частинами першою-третьою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У цій справі процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання позивачем рішення ДПС України за результатами розгляду скарги (підпункт 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК України).

У постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 по справі №500/2486/19 сформулював такий правовий висновок - Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Крім того, згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 22.01.2021 у справі №1640/2885/18(провадження №К/9901/20715/19) пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що податкове повідомлення-рішення від 11.07.2023 № було оскаржене позивачем в адміністративному порядку та рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 21.09.2023 №28021/6/99-00-06-01-04-06 вказане податкове повідомлення-рішення залишене без змін, а скарга без задоволення.

Рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивач отримав 02.10.2023, що останнім не заперечується та підтверджується долученим до позовної заяви витягом з сайту «Укрпошта».

Отже, відлік місячного строку звернення до суду з даним позовом розпочався з 03.10.2023 та закінчився 03.11.2023, тоді як до суду з даним позовом позивач звернувся лише 12.03.2024, тобто поза межами місячного строку звернення до суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві позивач заявив про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, обґрунтовуючи тим, що 19.02.2024 ним отримано ухвалу Волинського окружного адміністративного суду від 06.02.2024 у справі №140/36317/23 про повернення позовної заяви без розгляду у зв`язку з не усуненням, у визначений судом строк, її недоліків.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо поважності підстав пропуску строку звернення до суду із цим позовом, суд звертає увагу на таке.

Згідно даних автоматизованої системи документообігу Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що Приватне підприємство ГОЛДКАР з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2023 № вперше звернулося до суду 22.12.2023 (позовна заява була подана нарочно) (справа №140/36317/23).

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 у справі №140/36317/23 позовну заяву було залишено без руху. Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 06.02.2024 у справі №140/36317/23 на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України (позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк) позовну заяву та додані до неї документи повернуто позивачу без розгляду.

В цьому контексті суд зауважує, що обов`язок позивача щодо усунення недоліків позовної заяви у справі №140/36317/23 був визначений ухвалою суду, яка набрала законної сили. А наслідки невиконання таких вимог суду прямо передбачені законом, про що також було зазначено в ухвалі від 25.12.2023 про залишення позовної заяви без руху. А тому, не виконуючи вимог такої ухвали та не усуваючи недоліки позовної заяви позивач достеменно розумів про можливі наслідки таких дій - повернення позовної заяви.

Крім того, наведені вище обставини свідчать про те, що при зверненні до суду вперше (22.12.2023) позивачем був пропущений місячний строк звернення до суду на оскарження податкового повідомлення-рішення від 11.07.2023 №, оскільки, як зазначалось вище, такий строк сплинув 03.11.2023.

Поважних причин пропуску строку звернення до суду з врахуванням вище викладеного не наведено.

З огляду на наведене, підстави, вказані позивачем у позовній заяві щодо поновлення строку звернення до суду, визнані судом неповажними.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб подання (надіслання) до суду:

1) відомостей про зареєстрований електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) відповідно до статті 18 КАС України;

1)документу про сплату судового збору в розмірі 27596,00 грн.;

2) заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати інші підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160,161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства ГОЛДКАР до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя О. О. Андрусенко