Справа № 591/2286/24
Суддя: Ніколаєнко О. О.
Дата ухвалення: 2024-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/2286/24 Провадження № 2-а/591/26/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 березня 2024 року

Суддя Зарічного районного суду м. Суми Ніколаєнко О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області ДПП Пономаренка Володимира Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову відповідача про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху , зафіксованого не в автоматичному режимі серії БАД № 516574 від 28.02.2024 року, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн. за ч.5 ст.121 КУпАП.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160,161 КАС України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність електронного кабінету.

Всупереч вимогам, позивачем не зазначено відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність електронного кабінету, місцезнаходження відповідача ОСОБА_2 ., наявність електронного кабінету у позивача.

У позовній заяві позивач зазначає відповідачем інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області ДПП Пономаренка Володимира Олександровича.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 222 КУпАП від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з ч. 3 ст. 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 122 КУпАП, посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 121 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується уточнити особи відповідачів по справі.

Також позивачем надано копію оскаржуваної постанови, але неналежної якості, тому суд позбавлений можливості дослідити її зміст. Позивачу пропонується надати копію оскаржуваної постанови належної якості.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В заяві заявник зазначає, що він звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій.

Відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, учасників бойових дій, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг, наданих учасникам бойових дій, визначено зокрема у статті 12 цього Закону. Серед них не передбачено права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору у справах, пов`язаних з визнанням особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту соціальних прав цих осіб з урахуванням положень Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» відсутні, оскільки заявлені вимоги про встановлення факту родинних відносин, не пов`язані із порушенням і захистом прав, наданих законом учаснику бойових дій.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 листопада 2021 року у справі № 761/1004/20, від 23 червня 2022 року у справі № 748/912/20.

За правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду №543/775/17 від 18 березня 2020 року, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також зазначеною постановою Великої Палати Верховного Суду, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, визначено, що він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028,00 гривні.

Таким чином, при зверненні до суду з зазначеним позовом підлягає сплаті судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Реквізити по сплаті судового збору: р/р UA0018540; отримувач ГУК Сум.обл/Сумська МТГ/Зарічний райсуд/22030101; код за ЄДРПОУ- 37970404; найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація, 050). Призначення платежу: «Судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Зарічний районний суд м. Суми».

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Позивачу пропонується у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви:

- подати докази сплати судового збору у розмірі 605 грн. 60 коп. або докази звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- уточнити суб`єктний склад відовідачів;

- надати копію оскаржуваної постанови належної якості.

Керуючись ст. 123, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області ДПП Пономаренка Володимира Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, залишити без руху, надавши строк десять днів з дня вручення позивачу ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Ніколаєнко