Справа № 380/6086/24
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2024-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 березня 2024 рокусправа № 380/6086/24
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправним дій, бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

встановив:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області. Позивач просить суд:

- визнати протиправними дії та бездіяльність відповідача щодо надання несвоєчасних та неналежних відповідей на його звернення від 12.01.2024, від 02.02.2024 та 08.02.2024 згідно ст. 40 Основного Закону та Закону України Про звернення громадян;

- визнати протиправними дії відповідача щодо призупинення належних його персоні виплат компенсації пільг ЖКП за грудень 2023 року;

- визнати протиправними дії відповідача щодо блокування належних його персоні виплат компенсацій пільг ЖКП (ст. 46 та 48 Основного Закону і Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту) та такими, що мають явні ознаки вчинення посадовими особами відповідача посадових кримінальних правопорушень;

-визнати протиправним спонукання/примушення посадовою особою відповідача, начальником відділу субсидій та пільг ОСОБА_2 , до вчинення ОСОБА_1 юридичного самогубства шляхом подання письмової заяви відповідачу про присвоєння його персоні товарного номенклатора з серії та номера паспорта замість ІПН/РНОКПП та такими, що мають явні ознаки тяжкого кримінального правопорушення ( статті 3, 5, 6, 8, 16, 17, 22, 60, 64, 68, 69 Основного Закону, стаття 6 Загальної декларації про права людини, стаття 16 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права);

-зобов`язати відповідача розблокувати нарахування та виплату приналежних його персоні виплат компенсацій пільг ЖКП та негайно здійснити нарахування приналежних виплат за звітні місяці (січень-лютий 2024 року на момент подання позовної вимоги) з врахуванням індексів інфляції та 17,5% (облікова ставка НБУ +3%) річних у зв`язку з простроченням виплати та здійснити їх виплату;

-визнати факт, обставини і характер завдання та право його персони на витребування відшкодування завданої відповідачем моральної шкоди, у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо його персони та членів його сім`ї, у вигляді : порушення права власності на грошові кошти (приналежну компенсацію пільг ЖКП) що є вагомою часткою засобів життєзабезпечення, глибокого відчуття розчарування, розпачу і приреченості, психологічного напруження та порушення стосунків в родині; приниження честі та гідності людини і бойового офіцера; підрив авторитету органів влади Української національної держави;

-притягнути як співвідповідача державу Україна в особі Державної казначейської служби України чи її територіального підрозділу, який здійснює управління рахунком, на якому розміщені грошові кошти відповідача та зобов`язати його відшкодувати на користь його персони завдану матеріальну та моральну (немайнову) шкоду, в розмірі 1 507 936,00 (один мільйон п`ятсот сім тисяч дев`ятсот тридцять шість гривень 00 копійок) грн., шляхом перерахування коштів з казначейського рахунку на банківській рахунок його персони : №IBAN НОМЕР_1 в АТ Ощадбанк, МФО 325796, карта НОМЕР_2 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, позивачем не було додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи викладені вище обставини, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Частиною 1 ст.4 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 (далі Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, у відповідності до п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України Про Державний бюджет на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 3028 гривні.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд звертає увагу позивача на те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Аналогічний правовий висновок висловлений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.11.2020 у справі №9901/67/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 93218001) та Верховним Судом у постанові від 09.09.2020 у справі №540/2321/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 91414456).

Крім цього, суд бере до уваги положення частини третьої статті 23 Цивільного кодексу України, згідно із якими моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою, а тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Отже, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18), а також в ухвалах від 09 вересня 2020 року у справі № 202/507/20, від 30 липня 2020 року у справі № 9901/194/20.

Як вбачається з прохальної частини адміністративного позову, позивачем у даному позові заявлено фактично 6 вимог немайнового характеру, а також вимогу майнового характеру у розмірі 1507936,00 грн.

З урахуванням розміру заявлених вимог та наведених положень законодавства, ставка судового збору за звернення до суду з вказаним адміністративним позовом становить 22346,56 грн:

- за вимоги немайнового характеру : 7267,20 грн (1211,20 грн (3028 х 04,)х 6);

- за вимогу майнового характеру :15079,36 грн (1507936,00 грн х 1%).

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (https://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір.

Такими реквізитами є: отримувач коштів: одержувач ГУК Львів/Залізничний р-н/22030101; ; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA4013951; код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); відомча ознака: 84 Окружні адміністративні суди: призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Львівський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, виходячи з аналізу позовних вимог позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Суд звертає увагу позивача, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

За приписами ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно п.4-5 ч.5 ст.160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного можна прийти до чіткого висновку, що формулювання позовних вимог юридично правильного змісту з максимальною чіткістю і зрозумілістю є основним та першочерговим обов`язком позивача при зверненні до суду з позовною заявою, оскільки, судом справа розглядається виходячи з позовних вимог та їх змісту і викладу, що в подальшому, в разі задоволення позову безпосередньо впливає на можливість виконання судового рішення.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який є одночасно способом захисту порушеного права. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Відтак, дозволяється об`єднувати вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем вказаних вимог не дотримано, а саме: у прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати протиправними неконкретизовані (абстрактні) дії відповідача.

Відтак, позовні вимоги є неконкретизованими (абстрактними), що в подальшому може ускладнити розгляд справи.

Отже, з урахуванням викладених вище обставин та висновків, суд приходить до висновку про необхідність позивачу привести позовні вимоги у відповідність до норм КАС України, оскільки вказане позивачем формулювання позовних вимог не дає суду можливості розглянути питання щодо відкриття провадження у цій справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Згідно з ч.2 ст.43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, для підтвердження адміністративної дієздатності фізичним особам необхідно надавати, зокрема, паспорт (належним чином засвідчені копії) тощо.

До позовної заяви не надано копії паспорту, РНОКПП, які засвідчені позивачем.

Відповідно до ч.2 ст.49 Кодексу адміністративного судочинства України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч.ч.4,5 ст.49 Кодексу адміністративного судочинства України).

Так, у позовній заяві позивач зазначає ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерство соціальної політики України, Міністерство фінансів України, як третіми особами без самостійних вимог. Водночас позивач не наводить підстав, з яких ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерство соціальної політики України, Міністерство фінансів України належить залучити до участі у справі як третіх осіб та не наводить обставин, які можуть вплинути на права та обов`язки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерства соціальної політики України, Міністерства фінансів України.

З огляду на викладене, позивач має звернутись до суду з клопотанням про залучення до участі у справі як третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерство соціальної політики України, Міністерство фінансів України, якщо вважає, що рішення у цій справі може вплинути на права та обов`язки зазначених осіб з наведенням у клопотанні відповідних обґрунтувань.

Крім того, відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак, позивачем не надано позовної заяви з додатками для відповідача, третіх осіб та додатку №7 до позовної заяви для суду, що підтверджується актом про відсутність вкладень від 21.03.2024.

Згідно п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак позивачем вказаних відомостей у позовній заяві не зазначено.

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

ухвалив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправним дій, бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої долучити:

оригінал документу про доплату судового збору за звернення до суду у розмірі 22346,56 грн, або доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

позовну заяву з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи, приведеної у відповідність до норм КАС України;

копію документів щодо посвідчення особи позивача та його місця реєстрації (копія паспорта тощо); копію довідки щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 ;

обґрунтоване клопотання про залучення третіх осіб із зазначенням відповідного статусу (із самостійними вимогами чи без таких, на стороні позивача або відповідача) та зазначити, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі та зазначити, на які права чи обов`язки третіх осіб та яким чином може вплинути рішення суду у справі;

власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Роз`яснити, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяГулкевич Ірена Зіновіївна