Справа № 466/569/22
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

19 березня 2024 рокуЛьвівСправа № 466/569/22 пров. № А/857/4146/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Качмара В. Я.
суддів -Гудима Л. Я.
Кузьмича С. М.
перевіривши апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Шевченківського районного суду м.Львова від 02 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови , -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м.Львова від 02 серпня 2022 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Державна служба України з безпеки на транспорті 15.02.2024 подала апеляційну скаргу. Водночас скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження вказує, що у зв`язку з неможливістю сплати судового збору, скаржник не мав можливості вчасно звернутися із повторною апеляційною скаргою.

Проаналізувавши матеріали справи, суд прийшов до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Так, статтею 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення права, зокрема, на апеляційний перегляд справи.

Цим конституційним положенням кореспондують приписи пункту 6 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а також норми статті 14 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" та статті 13 КАС, якими закріплено право учасників справи на апеляційний перегляд справи.

Згідно з частиною другою статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої цієї статті учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Аналіз наведеного законодавства дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими, рішеннями можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк. При цьому усі учасники судового процесу рівні перед законом і судом.

Частиною другою статті 299 КАС обумовлено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

З матеріалів справи слідує, що первинна апеляційна скарга відповідача-скаржника була повернута ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2022 року .

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Процесуальним законом чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про застосування правових наслідків, передбачених статтею 299 КАС.

Керуючись статтями 299, 321, 325, 329 КАС,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м.Львова від 02 серпня 2022 року відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Шевченківського районного суду м.Львова від 02 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді Л. Я. Гудим
С. М. Кузьмич