Справа № 460/17332/23
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2024-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2024 рокусправа № 460/17332/23
зал судових засідань № 5

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.

за участю:

секретаря судового засідання Молящої Т.В.,

представника відповідача Топала Р.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні у місті Львові у режимі відеоконференції клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору військова частина НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України код ЄДРПОУ НОМЕР_4 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 , у якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо неповного нарахування та виплати позивачу збільшеної до 100 000 грн винагороди відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 за період з 26 червня по 29 вересня 2022 року;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 збільшену до 100000грн додаткову винагороду за 96 діб за період з 26 червня по 29 вересня 2022 року.

У підготовчому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позовної заяви без руху. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин.

У підготовче засідання позивач не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату і місце розгляду справи. Представник позивача 18.03.2024 подала до суду клопотання про розгляд справи без участі позивача та представника.

У підготовче засідання третя особа явку представника не забезпечила, належним чином повідомлена про час, дату і місце розгляду справи, клопотань, пов`язаних із розглядом справи до суду не надходило.

Суд, розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, дійшов наступних висновків.

Частина перша статті 122 КАС України визначає, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого згаданим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої згаданої статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи згаданим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення згаданим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 згаданого Кодексу.

Так, строки звернення до суду у трудових спорах встановлюються статею 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, що діяла до 19.07.2022), у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Закон України від 01.07.2022 № 2352-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин (далі - Закон № 2352-IX), який набрав чинності з 19.07.2022, частини перша та друга статті 233 КЗпП України виклав у такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, до 19.07.2022 закон не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

При цьому, суд враховує, що положення розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2352-IX не передбачають особливої дії норм права для зміненої ним частини другої статті 233 КЗпП України та не містять жодних застережень щодо застосування згаданого Закону, а тому він застосовується за загальними правилами дії у часі, у просторі та на коло осіб.

Водночас, Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 № 540-IX, який набрав чинності 02.04.2020, главу XIX Прикінцеві положення КЗпП України доповнено пунктом такого змісту:

1. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2022 №1423) на території України карантин установлений з 19.12.2020 до 30.06.2023.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відтак, обмеження щодо застосування строків, визначених частиною другою статті 233 КЗпП України, скасовані.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує дії відповідача щодо неправильного нарахування та виплати йому додаткової винагороди з 26.06.2022 по 29.09.2022.

Таким чином, датою виникнення спірних правовідносин є 29.09.2022.

Позивач звернувся до суду з позовом лише 18.07.2023, тобто з пропуском встановленого частиною другою статтею 233 КЗпП України тримісячного строку звернення до суду, який був продовжений до 30.06.2023 (з урахуванням строку дії карантину).

При цьому, клопотання про поновлення такого строку, як передбачає частина шоста статті 161 КАС України, позивач не подав.

Наведене вище свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статті 161 КАС України.

Згідно з вимогами частини тринадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 згаданого кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За правилами частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд повідомляє позивача про необхідність подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд

у х в а л и в :

клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задовольнити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору військова частина НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду: 79018, м.Львів, вул. Чоловського, буд.2:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Повна ухвала суду складена 22 березня 2024 року.

Суддя Гулик Андрій Григорович