Справа № 480/236/24
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
19 березня 2024 року Справа № 480/236/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Шаповала М.М., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання бездіяльності та відмови протиправними, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання бездіяльності та відмови протиправними, зобов`язання вчинити дії.
Так, позивач просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Сумській області щодо ненарахування та невиплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Сумській області нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017;
- визнати протиправною відмову Головного управління Національної поліції в Сумській області у здійсненні перерахунку позивачу розміру одноразової грошової допомоги при звільненні, виходячи з розрахунку 25% грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, з урахуванням індексації грошового забезпечення;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Сумській області нарахувати та виплатити позивачу одноразову грошову допомогу при звільненні, виходячи з розрахунку 25% грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, з урахуванням індексації грошового забезпечення, враховуючи раніше виплачені суми;
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Сумській області щодо не нарахування та невиплати позивачу додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік:
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Сумській області внести відомості до наказу від 13.09.2022 № 349 о/с щодо нарахування та виплати позивачу грошової компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік, а також нарахувати та виплатити грошову компенсацію за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік, виходячи з середньоденного грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби.
Ухвалою суду від 12.01.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
До суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.
В обґрунтування клопотання зазначено, що до спірних правовідносин слід застосовувати місячний строк звернення оскільки зі змісту витягу з наказу ГУНП в Сумській області від 13.09.2022 № 349 о/с, яким було звільнено зі служби в поліції позивача, вбачається, що ОСОБА_1 встановлено виплату компенсацію за 30 діб невикористаної щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2022 рік. З вказаним наказом позивач ознайомився 14.09.2022, що підтверджується його особистим підписом.
Станом на сьогодні вказаний наказ ГУНП в Сумській області є чинним та не скасованим.
Отже, наведене дає підстави стверджувати, що 14.09.2022 позивач дізнався про порушення своїх прав, а отже від цієї дати необхідно відраховувати сплив строку, передбачений частиною 5 статті 122 КАС України. Таким чином, останнім днем для звернення до суду з позовом у даній справі є 15.10.2022.
Разом з цим, позов щодо внесення відомостей до наказу ГУНП в Сумській області від 13.09.2022 № 349 о/с щодо нарахування та виплати позивачу грошової компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік, а також нарахувати та виплатити грошову компенсацію за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік, позивач подав до Сумського окружного адміністративного суду 10.01.2024, тобто з порушенням строку для звернення до суду, визначеного частиною 5 статті 122 КАС України.
Щодо строку звернення до суду нарахування та виплати індексації грошового забезпечення слід зазначає, що позивач проходив службу на посаді заступника начальника слідчого управління ГУНП в Сумській області - начальник відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи.
Отже, вказаний вид служби відноситься до публічної згідно з положеннями пункту 17 частини 1 статті 4 КАС України.
Частиною 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Згідно із вимогами пункту 13 розділу І наказу МВС України від 06.04.2016 № 260 "Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських" грошове забезпечення поліцейським та здобувачам ЗВО здійснюється щомісяця з 25 числа по останній день місяця за поточний місяць, а виплата грошового забезпечення поліцейським поліції охорони здійснюється щомісяця до 07 числа за минулий місяць. Тобто, грошове забезпечення є періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка його отримує щомісячно.
Посилання позивача у спірних правовідносинах на норми статті 233 КЗпП України, як на підставу дотримання строку звернення до суду, та на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 26.06.2019 у справі № 820/4748/17 та від 13.03.2019 у справі № 807/363/18, які прийняті до внесень змін до статті 233 КЗпП України, є помилковим та безпідставним і не заслуговують на увагу, оскільки 19.07.2022 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" № 2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю. Частини перша та друга статті 233 КЗпП України викладені у наступній редакції:
- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті;
- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП).
Відтак, унесенням до КЗпП України вказаних змін законодавець, виклавши у новій редакції частини 1 та частини 2 статті 233 КЗпП України, увів нові строки звернення до суду.
Тобто, починаючи з 19.07.2022 у КЗпП України відсутня норма, яка передбачає право працівника на звернення до суду з позовом без обмеження будь-яким строком.
Однак, процесуальна норма частини 5 статті 122 КАС України є спеціальною нормою у відношенні до частини 2 статті 233 КЗпП України.
З урахуванням викладеного, на думку представника, до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений частиною 5 статті 122 КАС України.
Враховуючи викладене, беручи до уваги дату, коли позивач дізнався про порушення своїх прав (14.09.2022) та дату звернення до суду у даній справі (10.01.2024), з урахуванням приписів частини 5 статті 122 КАС України, позивачем порушено строк для звернення до суду.
Дослідивши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.
Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
За приписами ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спірних правовідносин у даній справі є стягнення з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь позивача індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017; одноразової грошової допомоги при звільненні, виходячи з розрахунку 25% грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, з урахуванням індексації грошового забезпечення, враховуючи раніше виплачені суми; грошової компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за 2021 рік, виходячи з середньоденного грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби.
Таким чином даний спір щодо стягнення грошової компенсації по заробітній платі та встановлення, нарахування, виплати додаткової доплати до грошового забезпечення є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.
Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед ч. 5 ст. 122 КАС України.
Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, яка діяла до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник мав право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Таким чином до 19.07.2022 звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати не було обмежено строками.
Однак, 19.07.2022 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" № 2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю.
Зокрема, відповідно до ч.2 ст. 233 КЗпП України в редакції Закону України № 2352-ІХ від 01.07.2022 із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.
Проте, відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відмінено з 30 червня 2023 року на всій території України карантин.
Тримісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 233 КЗпП України, фактично почав перебіг з 01.07.2023 (з дня скасування карантину) та мав закінчитись у жовтні 2023 року (02.10.2023 - тримісячний строк з дня скасування карантину).
Отже, враховуючи те, що зі змістом витягу з наказу ГУНП в Сумській області від 13.09.2022 № 349 о/с, яким було звільнено зі служби в поліції позивача, вбачається, що ОСОБА_1 встановлено виплату компенсацію за 30 діб невикористаної щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2022 рік позивач ознайомився 14.09.2022, що підтверджується його особистим підписом, то саме з цієї дати позивач був обізнаний про невиплату відповідних спірних сум.
Таким чином, враховуючи обмеження трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, з урахуванням граничних строків з дня закінчення карантину на території України, строк звернення із даним позовом позивачем пропущено.
Суд зауважує, що сторона, яка зацікавлена в ході судового розгляду справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до висновків Європейського суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії", справа "Креуз проти Польщі").
Частиною 13 статті 171 КАС України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Таким чином, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду, та надати докази поважності причин його пропуску.
Пунктом 7 частини 1 статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання бездіяльності та відмови протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Шаповал