Справа № 440/7502/22
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2024-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 березня 2024 року

м. Київ

справа №440/7502/22

адміністративне провадження № К/990/8717/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Блажівської Н.Є.,

суддів: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 7 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Метасервіс» до Головного управління ДПС України у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням ДПС у Полтавській області подано апеляційну скаргу, яку ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2023 року залишено без руху з наданням апелянту строку для усунення недоліків шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року Головному управлінню ДПС у Полтавській області задоволено клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги та продовжено контролюючому органу строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року на 10 днів з моменту отримання копії цієї ухвали суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2023 року скаржнику відмовлено у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, а ухвалою цього суду від 15 травня 2023 року апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала у зв`язку з невиконанням вимог ухвали цього суду від 14 квітня 2023 року щодо сплати судового збору.

12 червня 2023 року Головним управлінням ДПС у Полтавській області повторно подано апеляційну скаргу на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2023 року скаржнику відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області про поновлення строку на апеляційне оскарження; іншою ухвалою апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску цього строку та обґрунтованих підстав для його поновлення з відповідними доказами.

У межах встановленого судом строку Головним управлінням ДПС у Полтавській області надано до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що відповідно до Доручення керівника Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 травня 2022 року №18-д під час сигналу «повітряної тривоги» всім (без виключення) працівникам необхідно залишати свої робочі місця та перебувати в укриттях, за для безпеки життю та здоров`ю. Приступати до виконання своїх службових обов`язків можливо працівникам виключно після відбою сигналу «повітряна тривога». Протягом періоду 10 травня 2023 року (дата ухвали Другого апеляційного адміністративного суду про повернення первісної апеляційної скарги) по 1 червня 2023 року (дата подання повторної апеляційної скарги) у м. Полтаві та (відповідно до інформації з електронного сайту «статистика повітряних тривог») сигнал «повітряна тривога» лунав 74 рази загальною тривалістю близько 90 годин більшість яких припадали в т.ч. на робочий час Головного управління ДПС у Полтавській області. У разі оголошення повітряної тривоги робота усіх поштових відділень та установ припиняється до сповіщення про відбій. Вказані обставини в сукупності є об`єктивними причинами, які не залежать від Головного управління ДПС у Полтавській області та ускладнюють виконання функції судового супроводження вцілому.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 7 лютого 2024 року скаржнику відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року у справі за позовом Приватного підприємства «Метасервіс» до Головного управління ДПС України у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд виходив із того, що скаржником не вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги. Суд також зауважив на те, що поновлення строку (у випадках, що не віднесені до регламентованих частиною другою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) не є обов`язком суду, а є предметом його оцінки (розсуду) залежно від встановлених обставин, доводів і доказів сторін. З урахуванням вказаного, суд дійшов висновку, що можливість вчасного подання апеляційної скарги у цій справі залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер, а тому підстав для поновлення пропущеного процесуального строку у даному випадку суд не вбачав.

Крім того, невмотивоване задоволення заяви апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду могло утворити дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

5 березня 2024 року на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Полтавській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 7 лютого 2024 року, у якій скаржник просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та направити справу для подальшого розгляду до суду апеляційної інстанції.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, скаржник посилається на те, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, суд виходить з такого.

Відповідно до вимог пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно частини другої статті 333 КАС України встановлює, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а пунктом першим частини п`ятої статті 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.

За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт четвертий частини першої статті 299 КАС України).

Крім того, згідно з частиною другою статті 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.

Відтак, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Питання ж необхідності продовження процесуального строку, у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної чи касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується судом у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Крім того, Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19, висловлено правову позицію, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Крім того, відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Таким чином, подана касаційна скарга є необґрунтованою. Правильне застосовування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, що, в свою чергу, у розумінні частини другої статті 333 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись статтею 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 7 лютого 2024 року у справі за позовом Приватного підприємства «Метасервіс» до Головного управління ДПС України у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя доповідач Н.Є. Блажівська

Судді О.В. Білоус

І.Л. Желтобрюх