Справа № 520/36036/23
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2024 року № 520/36036/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «С.Т.А.» (проспект Героїв Сталінграда, буд. 39, м. Харків, 61105, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкового повідомлення рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківський окружний адміністративний суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати таким, що не відповідає чинному законодавству України та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України у Харківській області №9 від 05.12.2023 про нарахування пені у сумі 44 167,21 грн, за порушення граничного строку розрахунківу за операціями резидента з імпорту товарів, встановленого ч. 3 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, Головним управлінням ДПС у Харківській області було проведено позапланову документальну перевірку ТОВ «С.Т.А.» з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньо економічними контрактами від 14.10.2020 № SТА-ВР/2020 за період з 14.10.2020 по 31.08.2023, від 14.01.2020 № 1401/2020 за період з 14.01.2020 по 31.08.2023, від 15.05.2020 № SТТ 20 за період з 15.05.2020 по 31.08.2023, від 04.05.2022 № SТТ 22 за період з 04.05.2022 по 31.08.2023, від 09.12.2021 №SY 2102 за період 09.12.2021 по 31.08.2023. Перевірка проводилась у період з 06.11.2023 по 10.11.2023, за результатами якої складено Акт про результати документальної виїзної перевірки № 35136/20-40-07-09-05/3789662 від 17.11.2023, на підставі якого було прийнято податкове повідомлення-рішення № 9 від 05.12.2023 про нарахування пені у сумі 44 167,21 грн за порушення граничного строку розрахунків за операціями резидентів імпорту товарів, встановленого ч. 3 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та джоповненями, та пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про работу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами та доповненнями. Не погодившись з Актом перевірки та податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана сторонам та отримана ними.

Відповідач надав відзив на позов, у якому просить відмовити у задоволені позовних вимог, посилаючись на їх безпідставність.

Позивач надав відповідь на відзив у якому зазначив, що нарахування пені відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Просить задовольнити свої позовні вимоги.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи, зокрема, щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Головним управлінням ДПС у Харківській області було проведено позапланову документальну перевірку ТОВ «С.Т.А.» з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньо економічними контрактами від 14.10.2020. За результатами перевірки складено Акт про результати документальної виїзної перевірки № 35136/20-40-07-09-05/3789662 від 17.11.2023 (Додаток 2). Актом перевірки встановлено, що ТОВ «С.Т.А.» в особі директора Вощаного С.В. (покупець) з TAIZHOU SHANGYI IMPORT EXPORT TRADING CO. LTD (Китай) в особі директора Mr/Huabing Jin (продавець) укладено Контракт від 09.12.2021 № SY2101, предмет контракту:продавець зобов`язується продати товар, а покупець прийняти та оплатити його, валюта контр акту дол.США, строк дії контракту до 31.12.2022. ТОВ «С.Т.А.» на виконання вимог імпортного контракту від 09.12.2021 № SY2101 з валютного рахунку перерахувало попередню оплату за імпортний товар на загальну суму 340 402,13 дол. США (еквівалент 9 832 233,89 грн), зокрема згідно платіжних доручень: - від 12.01.2022 № 67 на суму 19925,00 дол. США (еквівалент 548 122,80 грн) граничний строк надходження імпортного товару 11.01.2023; - від 19.01.2022 № 69 на суму 79 651,88 дол. США (еквівалент 2 262 917,88 грн) - граничний строк надходження імпортного товару 18.01.2023; - від 17.02.2022 № 71 на суму 38 585,00 дол. США (еквівалент 1 084 018,57 грн) - граничний строк надходження імпортного товару 16.02.2023; - від 13.07.2022 № 80 на суму 49 940,00 дол. США (еквівалент 1 460 989,71 грн) - граничний строк надходження імпортного товару 08.01.2023. Перевіркою встановлено, що станом на 31.08.2023 товар на суму 184 290,01 дол. США у встановлені Національним банком України граничні строки розрахунків на територію України не надійшов. Розрахунок пені наведено у додатку 6 до Акту перевірки. На підставі акту перевірки складено податкове повідомлення-рішення № 9 від 05.12.2023 про нарахування пені у сумі 44 167,21 грн за порушення граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів, встановленого ч. 3 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції».

Позивач посилається на те, що 28.02.2022 Торгово-промислова палата України надала офіційну довідку № 2024/02.0-7.1 про настання в Україні форс-мажорних обставин, яка розміщена на офіційному сайті. У довідці зазначено, що Торгово-промислова палата України (далі ТПП) на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили):військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05:30 ранку 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Тобто Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської лдіяльності та/або фізичних осіб по договору , окремим податкам.

Враховуючи вищезазначене, позивач вважає податкове повідомлення-рішення №9 від 05.12.2023 таким, що не відповідає чинному законодавству України звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Згідно із пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України, (далі ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Підпунктами 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право:

-проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків;

-застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України, встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи)-щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, визначені Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, (далі Закон № 2473-VIII).

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10 статті 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.Валютний нагляд здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію. У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин 1, 2, 5-8 статті 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав-з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання. Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5 визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до пункту 14-2 постанови Правління НБУ від 24 лютого 2022 року №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» в період запровадження воєнного стану граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Пунктом 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Відповідно до підпункту 69.2. пункту 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються; крім:

а) камеральних перевірок;

б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.2 (в частині контролю за трансфертним ціноутворенням), 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.14 - 78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальних позапланових перевірок з питань оподаткування юридичними особами або іншими нерезидентами, які здійснюють господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів);

в) фактичних перевірок.

У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Пунктом 14.1.265 статті 14 ПК України визначено, що штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

В свою чергу, пунктом 14.1.162 ст. 14 ПК України надано визначення поняттю пеня -це сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно із пунктом 102.9 статті 102 ПК України на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених цим Кодексом. При цьому підпунктом 69.9 пункту 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України передбачено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:- дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 та 392, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;- строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення- рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, нарахування пені; строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування фінансових санкцій за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки та прийняття рішення за результатами їх розгляду, адміністративного арешту майна за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки; -строків здійснення заходів з погашення податкового боргу платників податків - суб`єктів господарювання, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, передбачені статтями 59 - 60, 87 - 101 цього Кодексу, та/або визначення грошових зобов`язань згідно із статтею 116 цього Кодексу; - строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених підпунктом 56.23.3 пункту 56.23 статті 56 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 52-1 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту,

алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Згідно із пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України №651 від 27.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2 з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 відмінено.

Таким чином, граничний строк проведення розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів встановлений законодавчим актом та відноситься до строків, контроль за дотриманням яких покладається на контролюючі органи.

Такий строк відповідно до пункту 102.9 статті 102 ПК України зупиняється на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, але за виключенням випадків передбачених ПК України.

Такі виключення щодо окремих строків передбачені підпунктом 69.9 пункту 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України, який в свою чергу не містить виключення щодо зупинення строку проведення розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Зі змісту спірного податкового повідомлення-рішення вбачається, що позивачу було визначено грошове зобов`язання за платежем пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, а отже, вищевказана норма ПК України стосовно карантинних обмежень по нарахуванню пені підлягає застосуванню до спірних правовідносин, оскільки нарахування штрафних санкцій та пені за такі порушення проводиться на підставі положень ПК України.

Згідно із визначеннями, які наведені в пункті 14.1.162 та пункті 14.1.265 статті 14 ПК України, штрафна (фінансова) санкція та пеня - це різні поняття та різні платежі, які мають відмінну один від одного правову природу.

Вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Законодавець передбачив, що в період дії правового режиму воєнного стану, в разі виявлення за наслідками перевірки платника податку порушень, мораторій щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) не застосовується.

У спірному випадку оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням позивачу нараховано пеню за порушення термінів розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності, що, в свою чергу, дозволяє зробити висновок про помилковість посилання та застосування відповідачем нарахування пені.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, відсутності належних доказів правомірності прийнятого відповідачем оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, суд дійшов висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «С.Т.А.» підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 1073,60 грн., що документально підтверджується квитанцією про сплату.

Керуючись статтями: 8, 9, 72-77, 139, 242-244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «С.Т.А.» (проспект Героїв Сталінграда, буд. 39, м. Харків, 61105, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкового повідомлення рішення - задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) № 9 від 05.12.2023 про нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю «С.Т.А.» (проспект Героїв Сталінграда, буд. 39, м. Харків, 61105, ) пені у сумі 44 167,21 грн, за порушення граничного строку розрахунківу за операціями резидентів з імпорту товарів, встановленого ч. 3 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції»;

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «С.Т.А.» (проспект Героїв Сталінграда, буд. 39, м.Харків, індекс 61105, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул.Пушкінська, 46 м.Харків інд.61057 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3 757,6 грн (три тисячі сімсот п`ятдесят сім гривень 60 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.