Справа № 240/30737/23
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у відводі судді)

19 березня 2024 року м. Житомир справа № 240/30737/23

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Токаревої М.С., розглянувши заяву про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, В.о.заступника нач.управління-нач. відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управ.патрульної поліції в Жит.обл.Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції Ремез Юрія Сергійовича про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

У провадженні Житомирського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №240/30737/23 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - виконуючий обов`язки заступника начальника управління - начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Ремез Юрій Сергійович, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії.

Позивачем було подано заяву про відвід судді Гуріна Д.М., яка обгрунтована тим, що суддя Гурін Д.М. не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки у позивача є сумніви щодо неупередженості та об`єктивності судді, у незалежності суду, забезпечення його безумовного права на справедливий суд.

Суддя Гурін Д.М. ухвалою від 18.03.2024 визнав необґрунтованим відвід, заявлений позивачем, оскільки доводи про те, що наведені у заяві обставини ставлять під сумнів об`єктивність та неупередженість судді при розгляді даної адміністративної справи є надуманими та безпідставними. При цьому, жодних належних та допустимих доказів, на підтвердження обставин того, що суддя Гурін Д.М. не може об`єктивно і неупереджено розглядати адміністративну справу, позивачем до суду не надано. Позивач фактично висловлює свою незгоду з процесуальними діями та рішеннями суду у справі.

Так, зі змісту заявленого відводу з`ясовано, що позивач фактично не згідний із процесуальними рішеннями та діями головуючого судді Гуріна Д.М. у вказаній справі, зокрема, щодо умов участі позивача у судовому засіданні.

Частинами 3 та 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, адміністративну справу №240/30737/23 на підставі розпорядження керівника апарату Житомирського окружного адміністративного суду було передано для визначення в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, судді, який здійснюватиме розгляд заяви про відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею, яка буде вирішувати питання про відвід головуючої судді Гуріна Д.М. від розгляду адміністративної справи №240/30737/23, було визначено суддю Токареву М.С.

Згідно з частиною 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною 11 статті 40 КАС України передбачено, що вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вказані приписи, суд розглядає заяву про відвід в порядку письмового провадження. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 12 ст. 40 КАС України).

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Гуріна Д.М. від розгляду адміністративної справи №240/30737/23 та зазначені в ній мотиви для відводу, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з нормами статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Загальна декларація з прав людини (ст. 10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч. 1 ст. 14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (Розділ Другий показник. Об`єктивність. Бангалорські принципи поведінки суддів).

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Підстави для відводу судді визначено частиною першою статті 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи:

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син. дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім і або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" визначено, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою. З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання. Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Частиною третьою статті 39 КАС України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Відтак, особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. Слід підкреслити, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 (справа №800/592/17) та від 01.10.2018 (справа №9901/673/18).

Зі змісту заяви ОСОБА_1 слідує, що позивач в якості підстави для відводу судді Гуріна Д.М. зазначає про його незгоду із процесуальними діями судді, пов`язаними із тривалим нерозглядом справи за його позовом.

Надаючи оцінку вказаним підставам, суд зауважує, що сам по собі факт тривалого розгляду справи не може свідчити про необ`єктивність чи упередженість судді. Крім того, суд звертає увагу, що статтями 36 та 37 КАС України визначено вичерпний перелік підстав для відводу судді. Наведена позивачем у заві про відвід обставина не передбачена КАС України, як підстава для відводу судді, та є оціночним судженням, тому у жодному випадку не може свідчити про наявність у судді певної зацікавленості, упередженості або необ`єктивності.

Суд також зазначає, що аргументи, якими мотивовано заяву про відвід судді, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення суддею Гуріним Д.М. гарантій неупередженості.

На думку суду, доводи, викладені у заяві, жодним чином не свідчать про неможливість винесення судом законного, справедливого та належним чином обґрунтованого (мотивованого) судового рішення у даній справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність передбачених частиною першою статті 36 КАС України підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Гуріна Д.М. від розгляду адміністративної справи №240/30737/23, а тому у задоволенні цієї заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Гуріна Дмитра Миколайовича.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена до апеляційного суду.

Суддя М.С. Токарева