Справа № 521/3596/24
Суддя: Громік Д. Д.
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 521/3596/24
Провадження № 2-а/521/73/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

19 березня 2024 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Громік Д.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції, третя особа -інспектор Управління патрульної поліції в Одеській області рядовий поліції Хоружий Марко Олександрович, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції, третя особа -інспектор Управління патрульної поліції в Одеській області рядовий поліції Хоружий Марко Олександрович, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що вказаний позов поданий з порушенням вимог ст. ст. 160-161 чинного КАС України.

У порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивач не додав до позову документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів на підтвердження підстав звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями ст. 3, 5 Закону «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором. А тому відповідно до вимог цього Закону при поданні вказаного позову необхідно сплатити судовий збір.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач у позовній заяві зазначає, що надає до суду квитанцію про сплату судового збору в ролзмірі 605,60 грн. за подання позову, однак у додатках доданих до позовної заяви відсутня вказана квитанція.

Таким чином, позивачу необхідно сплати судовий збір у розмірі 605,60 грн. за реквізитами для сплати судового збору до Малиновського районного суду м. Одеси (https://ml.od.court.gov.ua/sud1519/gromadyanam/tax/) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно положень ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина 1 статті 43 КАС України через поняття адміністративної процесуальної правоздатності встановлює, хто в адміністративному процесі може мати статус особи, яка бере участь у справі і має матеріальний інтерес у результатах її вирішення, - сторони чи третьої особи, а через поняття адміністративної процесуальної дієздатності визначає, хто з осіб, наділених адміністративною процесуальною правоздатністю, може самостійно реалізувати свої процесуальні права та обов`язки в суді.

Враховуючи, що спірні правовідносини виникли, у зв`язку з притягненням ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності, за порушення правил дорожнього руху під час керування транспортним засобом, слід зазначити наступне.

Згідно Закону України «Про дорожній рух» єдиний порядок дорожнього руху на всій території України встановлюють Правила дорожнього руху України.

Відповідно до визначення термінів, наведених у п. 1.10 Правил дорожнього руху України, водієм є особа, яка не тільки керує транспортним засобом, а також має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії.

Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративних справах щодо оскарження рішень прийнятих у зв`язку з порушенням пунктів ПДР, дотримання яких обумовлено наявність у порушника спеціального права, з метою з`ясування, чи має позивач адміністративно процесуальну дієздатність, визначену ст. 43 КАС України, для подання адміністративного позову (160 КАС України) судді, крім іншого, потрібно перевірити документ, який це право посвідчує. У даному випадку посвідчення водія.

У разі подання до суду позовної заяви (чи іншої заяви, скарги) особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, суд постановляє ухвалу про її повернення (п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України).

З урахуванням зазначеного, позивачу слід надати до суду належним чином засвідчену копію посвідчення водія, виданого на його ім`я для долучення до матеріалів справи та для направлення іншому учаснику справи.

Крім того, слід зазначити, що строки оскарження постанов про притягнення до адміністративної відповідальності визначені ст. 289 КУпАП, відповідно до якої скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Оскаржувана постанова ухвалена 29.02.2024 року, останнім днем подання до суду позову у встановлений законом строк було 11.03.2024 року, позовну заяву зареєстровано канцелярією суду 14.03.2024 року за вхід. №13846.

Позивачем позов було надіслано до суду в конверті, на якому відсутні жодні відмітки поштового відділення про відправлення кореспонденції на адресу суду.

Таким чином, суддя вважає, що для підтвердження відправки кореспонденції до суду саме 11.03.2024 року позивач повинен надати або квитанцію про оплату послуг компанії «Кур`єрська служба доставки» цією датою, або відповідну інформацію з вказаної компанії (за підписом уповноваженої особи). У разі відсутності підтвердження відправки кореспонденції у строк, визначений законом для оскарження постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, позивач має надати до суду обґрунтування поважності причин пропуску вказаного строку з наданням відповідних доказів (або обґрунтування того, що строк не пропущений).

Суддя зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зауважити, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

У зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 160, 161 КАС України, згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, є підстави для залишення заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції, третя особа -інспектор Управління патрульної поліції в Одеській області рядовий поліції Хоружий Марко Олександрович, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу протягом 5 (п`яти) календарних днів, з дня отримання зазначеної ухвали необхідно усунути недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д. Громік