Справа № 520/10297/22
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 р.Справа № 520/10297/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Любчич Л.В. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

представника третьої особи - Лебідь Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2023, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 21.12.23 по справі № 520/10297/22

за позовом Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

до Комунального підприємства "Харківводоканал" треті особи: Міністерство фінансів України , Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області

про стягнення з рахунків платника податків суми заборгованості перед державним бюджетом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального підприємства "Харківводоканал", третя особа: Міністерство фінансів України, третя особа: Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, в якому, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив: стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому КП "Харківводоканал" кошти, в рахунок погашення простроченої заборгованості, перед державним бюджетом за кредитами залученими державою у розмірі 444 212,67 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 р. та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме вимог: Податкового кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.

Відповідач подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Третя особа, Міністерство фінансів України, також подало до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому просило скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, подав клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи, оскільки супроводження судових справ зі стягнення податкового боргу та повноваження на представництво інтересів має лише один співробітник (Золотопупов О.В.), однак представник позивача буде перебувати у щорічній додатковій відпустці в період з 11.03.2024 по 18.03.2024.

Протокольною ухвалою суду відмовлено у вищезазначеному клопотанні, оскільки позивач по справі є державною установою, і штат цієї особи передбачає не одну посаду для представництва, інших підстав крім відпустки не було надано, не зазначено які інші поважні причини перешкодили державному органу направити іншого представника.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи, Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Представник третьої особи, Міністерство фінансів України, в судовому засіданні апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків підтримав в повному обсязі.

Відповідно до ч.2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення третьої особи, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що відповідач - Комунальне підприємство "Харківводоканал" () зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, . Видами діяльності підприємства за КВЕД являються: 36.00 Забір, очищення та постачання води (основний); 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 55.90 Діяльність інших засобів тимчасового розміщування; 56.29 Постачання інших готових страв; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 37.00 Каналізація, відведення й очищення стічних вод.

Відповідач перебуває на обліку в Північному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.

Матеріали справи містять докази того, що підставою для звернення податкового органу до суду стала заборгованість КП «Харківводоканал» перед державним бюджетом за кредитом, залученим державою, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02 березня 2011 р. № 174 «Питання обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за позичками /фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості» (далі - Постанова № 174).

Судом встановлено, що на виконання наведених норм Постанови № 174 Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області надало Північному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків подання за для здійснення заходів стягнення простроченої заборгованості перед Державним бюджетом за кредитами залученими державою за Договором про надання субкредиту від 20.11.2014 № 13010-05/94 (позика від 26.05.2014 № 8391-UA).

За вказаним договором КП «Харківводоканал» є Субпозичальником та має, на думку Головного управління Державної казначейської служби України, заборгованість :

за основною сумою кредиту 65 043 024,89 грн.;

за відсотками - 26 314 757,98 грн.;

за платою за надання гарантій 82 300,93 грн.

пеня 444 212,67 грн.

Усього 91 884 296,47 грн.

Реєстр видаткових документів КП «Харківводоканал» за період з 04.09.2023 по 12.09.2023 по сплаті суми основного боргу за Договором про субкредитування від 20.11.2014 № 13010-05/94 (позика № 8391-UA від 26.05.2014), Реєстр видаткових документів КП «Харківводоканал» за період з 04.09.2023 по 08.09.2023 по сплаті суми плати за надання Субкредиту за Договором про субкредитування від 20.11.2014 № 13010-05/94 (позика № 8391-UA від 26.05.2014), Реєстр видаткових документів КП «Харківводоканал» за період з 04.09.2023 по 08.09.2023 по сплаті суми відсотків за надання Субкредиту за Договором про субкредитування від 20.11.2014 № 13010-05/94 (позика № 8391-UA від 26.05.2014), що містяться в матеріалах справи є доказом того, що майже вся сума боргу, що заявлена в поданнях Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області була погашена КП «Харківводоканал» самостійно. Сплата вказаної заборгованості також підтверджується Позивачем та Міністерством фінансів України.

Несплаченою залишилася сума пені у розмірі 444 212,67 грн.

У зв`язку з неналежним виконанням КП «Харківводоканал» своїх зобов`язань за Договором про субкредитування, в останнього виникла прострочена заборгованість перед Державним бюджетом України.

Несплата відповідачем заборгованості, а саме: пені у розмірі 444 212,67 грн, слугувала підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог про стягнення пені у сумі 444 212, 67 грн, суд першої інстанції зазначив, що нарахування пені за заборгованістю по бюджетних позичках в період дії карантину з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року є безпідставним.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, в межах доводів та вимог апеляційних скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

01 січня 2011 року набрав чинності Бюджетний кодекс України від 08 липня 2010 року №2456-VI, відповідно до частини дев`ятої статті 17 якого прострочена заборгованість суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) стягується з такого суб`єкта господарювання органами доходів і зборів, що є органами стягнення такої заборгованості у порядку, передбаченому Податковим кодексом України або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

До функцій контролюючого органу відповідно до підпункту 19-1.1.38 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) віднесено забезпечення стягнення сум простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Контролюючі органи мають право стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України (підпункт 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 02 березня 2011 року № 174 затверджено Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості (далі - Порядок № 174), який регламентує дії органів виконавчої влади та банків-агентів, які від імені або за дорученням центральних органів виконавчої влади надали суб`єктам господарювання кредити, залучені державою або під державні гарантії, а також дії Мінфіну, який надав бюджетні позички/фінансову допомогу у 1993-1998 роках, та які здійснюють їх обслуговування і ведуть облік заборгованості за ними з метою забезпечення реалізації права вимоги погашення простроченої заборгованості перед державою за такими кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою; встановлює механізм нарахування пені Мінфіном на суми простроченої заборгованості перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, та територіальними органами Державної казначейської служби на суми простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Мінфіном у 1993-1998 роках.

У пункті 2 Порядку № 174 наведено наступні визначення:

-боржник - суб`єкт господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги, та не забезпечив своєчасне і повне виконання своїх зобов`язань за такою угодою;

-бюджетна позичка/фінансова допомога - сума коштів, надана Мінфіном у 1993-1998 роках позичальнику на поворотній основі за рахунок коштів державного бюджету на умовах угоди про надання бюджетної позички/фінансової допомоги;

-заборгованість за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - зобов`язання перед державою, що виникають у суб`єкта господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги;

-прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.

Відповідно до пунктів 6, 9, 10 Порядку № 174 облік простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою ведеться органами Державної казначейської служби у валюті бюджетної позички/фінансової допомоги, в якій вони надані. Кошти, що надходять до бюджету в рахунок погашення простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою, зараховуються органами Державної казначейської служби на рахунки, відкриті згідно з бюджетною класифікацією.

Державна казначейська служба на підставі зазначеної в пунктах 4 і 8 цього Порядку інформації, що подана Мінфіном, відображає зміни заборгованості за кредитами в обліку виконання державного бюджету та протягом тижня після надходження інформації, зазначеної в пункті 8 цього Порядку, інформує територіальні органи Державної казначейської служби за місцем реєстрації боржника про розмір простроченої заборгованості за кредитами та нарахованої на її суму пені, а також про розмір простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою.

З метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом: інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені; нараховують пеню та інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за бюджетними позичками / фінансовою допомогою та суму нарахованої на неї пені.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 174 пеня нараховується Мінфіном на прострочену заборгованість за кредитами; територіальними органами Державної казначейської служби за місцем реєстрації боржника на прострочену заборгованість за бюджетними позичками/фінансовою допомогою. Якщо облік заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою здійснюється Державною казначейською службою, її територіальні органи нараховують пеню на підставі інформації про суми простроченої заборгованості, що надійшли від Державної казначейської служби відповідно до пункту 9 цього Порядку.

Пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку, передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги (пункт 13 Порядку № 174).

Пунктом 15 Порядку № 174 передбачено, що прострочена заборгованість за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, яка не погашена боржником протягом 30 календарних днів після настання строку платежу, а також нарахована на суму простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою пеня стягуються в установленому законодавством порядку органами державної податкової служби за місцем реєстрації боржника відповідно до подання територіальних органів Державної казначейської служби, яке подається у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку за встановленою згідно з додатком 1 формою.

З наявних у матеріалах справи доказів слідує, що Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області надало Північному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків подання за для здійснення заходів стягнення простроченої заборгованості перед Державним бюджетом за кредитами залученими державою за Договором про надання субкредиту від 20.11.2014 № 13010-05/94 (позика від 26.05.2014 № 8391-UA),.

Крім того, обов`язок Субпозичальника сплатити пеню за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань із своєчасного повернення основної суми субкредиту, сплати відсотків за користування ним та інших платежів за Договором про субкредитування від 20.11.2014 р № 13010-05/94 (Угода про позику «Другий проект розвитку міської інфраструктури» від 26.12.2014 № 8391-UA) встановлено п. 18.2 ст. XVIII, розділу IV вказаного договору.

В той же час, як свідчать матеріали справи, Додатковою угодою від 18.05.2021 року № 13010-05/94-4 до Договору про субкредитування від 20 листопада 2014 року № 13010-05/94 між Міністерством фінансів України, Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України, Харківською міською радою, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, та комунальним підприємством «Харківводоканал» про використання Позики, що надається Україні Міжнародним банком реконструкції та розвитку (Угода про позику «Другий проект розвитку міської інфраструктури») № 8391 - UA від 26 травня 2014 року були внесені зміни в розділ ІV «Відповідальність сторін» основного Договору пов`язані з введенням на території України карантину щодо короновірусної хвороби COVID 19.

Пункт 18.2 статті ХVІІІ розділу IV первісного Договору було доповнено новим абзацем такого змісту: «У разі прострочення Субпозичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів на всій території України з метою запобігання поширенню на території України короновірусної хвороби COVID 19 або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання своїх обов`язків із своєчасного погашення основної суми Субкредиту, сплату відсотків за користування ним, маржі та інших платежів, передбачених цим Договором, Субпозичальник звільняється від сплати на користь Субкредитора (Міністерства фінансів України) пені за таке прострочення.»

Дія Закону України «Про внесення змін до Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України щодо недопущення нарахування штрафних санкцій за кредитами (позиками) у період дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19» (далі - Закон) спрямована на захист суб`єктів господарювання від нарахування у період карантину та у 30-денний період після завершення карантину неустойки, штрафів і пені за кредитами (позиками). Тобто, звільнення від неустойки, штрафів, пені, передбачене Законом, поширюється на період із 12.03.2020, коли Урядом офіційно запроваджено карантин (постанова Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211), та триватиме доки не сплине 30 днів після його завершення.

Так, відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 р. N 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 22 липня 2020 р. N 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 9 грудня 2020 р. N 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», карантин в Україні тривав з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року, а відтак нарахування пені в цей період є безпідставним.

За таких умов позичальник у зазначений період звільняється від обов`язків сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки, штрафу, пені за прострочення виконання зобов`язання незалежно від нарахування таких неустойки, штрафу, пені кредитором (позикодавцем).

Враховуючи вищевикладене колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необхідності відмови у задоволенні позовних вимог в частині стягнення пені в сумі 444 212,67 грн.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 по справі № 520/10297/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Л.В. Любчич О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 19.03.2024 року