Справа № 480/5613/23
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
22 лютого 2024 року Справа № 480/5613/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Осіпової О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В.,
представника позивача - Похилько Л.В.,
представників відповідача - Токаря В.С., Скиданенка М.А.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Головного Управління ДПС у Сумській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Сумській області, в якій просить:
1. Визнати протиправними дії Головного управлінням ДПС у Сумській області по нарахуванню 14.07.2022р. в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів(робіт, послуг) (код 14010100) пені у загальному розмірі 2229869,27грн;
2. Зобов`язати Головне управлінням ДПС у Сумській області відкоригувати дані інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумське машинобудівне науково- виробниче об`єднання» з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів(робіт, послуг) (код 14010100) шляхом скасування протиправно нарахованої пені у загальному розмірі 2229869,27 грн.
Ухвалою суду від 20.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в загальному позовному провадженні.
Відповідачем подано до суду клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду (а.с.38-39), мотивоване тим, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки пеня в інтегрованій картці платника податків з ПДВ нараховувалась ТОВ «СМНВО» 14.07.2022 в автоматичному режимі, тобто в день подання товариством уточнюючих розрахунків до декларацій з податку на додану вартість за березень та квітень 2022 року, що підтверджується даними ІКП.
Зважаючи на вищенаведене, строк звернення до суду з позовом щодо визнання протиправними дій щодо нарахування пені та зобов`язання вчинити дії щодо коригування в ІКП з ПДВ закінчився 14.01.2023 року.
Однак, як слідує з Єдиного державного реєстру судових рішень, позов у справі № 480/5613/23 був поданий на початку червня 2023 року, тобто після пропущення шестимісячного строку на судове оскарження дій податкового органу.
У підготовчому засіданні представник відповідача підтримав клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, зазначивши, що товариство не припиняло подавати податкову звітність після подання уточнюючих розрахунків та декларувати зобов`язання з ПДВ, отже, воно не могло не бути обізнаним щодо нарахувань, здійснених в інтегрованій картці платника податку ПДВ, у тому числі, і щодо нарахування пені (а.с.83-85).
Представник позивача у підготовчому засіданні заперечувала проти задоволення поданого представником ГУ ДПС у Сумській області клопотання, надавши відповідні письмові пояснення (а.с.67-68), оскільки про нарахування пені в інтегрованій картці платника податків товариство дізналося 02.06.2023р., коли отримало відповідь від контролюючого органу від 22.05.2023р. №7263/6118-28-19-02-02 на свій лист від 1.05.2023р. про правомірність нарахування пені в ІКП, отже, враховуючи, що будь-якого окремого рішення щодо нарахування пені відповідачем не приймалося та не доводилося до платника податків, а нарахування пені здійснювалося контролюючим органом в ІКПП засобами програмного забезпечення ІКС ДПС в автоматичному режимі, то саме з дати отримання відповіді від ГУ ДПС у Сумській області 02.06.023р. позивач дізнався про порушення його майнових прав.
Вирішуючи клопотання Головного управління ДПС у Сумській області про залишення адміністративного позову без розгляду, суд виходить з такого.
За змістом частин 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, станом на час виникнення спірних відносин та на момент звернення позивача до суду КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється, за загальним правилом, шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з частиною 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Також, пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Матеріалами справи підтверджено та не заперечується відповідачем, що пеня в загальній сумі 2229869,27грн., яка є предметом спору, нарахована відповідачем шляхом внесення записів до ІКП без проведення перевірок та винесення податкових повідомлень-рішень.
Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу; облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники в ІКП, які породжуються у процесі перетворення у підсистемах інформаційної системи первинних показників; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення облікових показників в ІКП, який ґрунтується на принципах бухгалтерського обліку; первинні документи - документи, що складені платниками та/або податковими органами, отримані від інших органів влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення податкового органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація Казначейства про надходження податків і зборів та єдиного внеску тощо); первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування платежів, контроль за справлянням яких покладено на податкові органи;
За приписами пункту 3 розділу І Порядку №5 оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційній системі.
Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень.
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №5 передбачено, що з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.
ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.
Підпунктом 14.1.56-2 ст. 14 ПК України передбачено, що електродний кабінет - сукупність інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, призначених для взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Взаємодія реалізується через:
портальне рішення для користувачів - платників податків, робота в якому здійснюється он-лайн (через мережу Інтернет у режимі реального часу) та не вимагає обов`язкового використання спеціалізованого клієнтського застосування;
портальне рішення для користувачів - державних органів, у тому числі контролюючих;
програмний інтерфейс (API), що дає змогу реалізувати повноту функціоналу електронного кабінету;
інші засоби, бази даних, реєстри, що ведуться в електронному вигляді, інформаційні, телекомунікаційні, інформаційно-телекомунікаційні системи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Порядок функціонування електронного кабінету визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (Пункт 14.1 статті 14 доповнено підпунктом 14.1.56-2 згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016; в редакції Закону № 786-IX від 14.07.2020).
Відповідно до положень статті 42-1 Податкового кодексу України, якою доповнено Кодекс згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016, Електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом: (Абзац перший пункту 42-1.2 статті 42-1 в редакції Закону № 466-IX від 16.01.2020) перегляду інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійсненням податкового контролю, у тому числі дані оперативного обліку податків, зборів, єдиного внеску (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи контролюючого органу відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" (Абзац другий пункту 42-1.2 статті 42-1 із змінами, внесеними згідно із Законами № 2628-VIII від 23.11.2018, № 2725-VIII від 16.05.2019; в редакції Закону № 466-IX від 16.01.2020; із змінами, внесеними згідно із Законами № 786-IX від 14.07.2020, № 2918-IX від 07.02.2023)
Відповідно до п. 3 розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-телекомунікаційними системами ДФС.
Таким чином, відповідач, як контролюючий орган, здійснює оперативний облік сплати податків і зборів, митних та інших платежів шляхом відображення первинних показників, податкової інформації в ІКП. В свою чергу, доступ для платника до даних ІКП забезпечується завдяки Електронному кабінету платника, в якому дані ІКП відображені обмежено, в певній частині.
Отже, нарахування пені проводиться контролюючим органом в інтегрованій картці платника податку засобами програмного забезпечення ІКС ДПС в автоматичному режимі.
Суд зазначає, що дані в Електронному кабінеті платника мають інформаційний характер, і занесення даних до ІКП та, відповідно, до Електронного кабінету платника не може розцінюватися як прийняття контролюючим органом рішення про визначення грошових зобов`язань чи застосування фінансової відповідальності.
Верховний Суд в постанові від 16.10.2018 у справі № 808/2409/17 прийшов саме до такого висновку: «Системний аналіз ПК України та Порядку №422 свідчить про те, що ведення контролюючим органом ІКП, відображення у ній певної інформації під час здійснення оперативного обліку податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, не обумовлює само по собі виникнення для платника податків будь-яких грошових зобов`язань, оскільки останні встановлюються та оформлюються виключно в порядку встановленому Главою 4 Розділу ІІ Податкового Кодексу України шляхом прийняття відповідного рішення та врученням платнику податкової вимоги».
Таким чином, посилання відповідача про можливість дізнатися про порушення свого права у зв`язку з нарахуванням пені в ІКП судом відхиляються.
Згідно з детальним розрахунком суми податкового боргу (а.с.100, зворотній бік) загальна сума податкового боргу з пені із ПДВ із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) становив 6540739,43грн.
Листом від 01.05.2023р. №12 ТОВ «СМНВО» звернулось до ГУ ДПС у Сумській області з проханням відкоригувати дані інтегрованої картки з податку на додану вартість шляхом прийняття рішення про скасування нарахованої пені (а.с.6).
Будь-яке окреме рішення щодо нарахування спірної пені відповідачем не приймалося та не доводилося до відома платника, а тому саме з дати отримання відповіді від Головного управління ДПС у Сумській області позивач дізнався про порушення його майнових прав, тобто 02.06.2023р., коли отримав лист контролюючого органу з детальною структуризацією сум нарахованої пені з ПДВ за відповідні періоди.
Водночас лист податкового органу 22.05.2023р. №7263/6118-28-19-02-02 (а.с.7-9), отриманий товариством 02.06.2023р., фактично засвідчив відмову відповідача відкоригувати записи про нарахування спірної пені в ІКП, а, отже, спір виник саме з цього часу та, відповідно, з цього моменту слід обчислювати строк звернення до суду.
Беручи до уваги те, що позивач звернувся до суду із позовом 08.06.2023р., суд дійшов висновку, що строк звернення до суду ним не пропущено, а відтак підстави для залишення позову без розгляду відсутні.
Отже, клопотання Головного управління ДПС у Сумській області про залишення адміністративного позову без розгляду є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 18.03.2024 р.

Суддя О.О. Осіпова