Справа № 209/1414/24
Суддя: Решетник Т. О.
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 209/1414/24
Провадження № 2-а/209/16/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

11 березня 2024 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Решетник Т.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Києві, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

07.03.2024 на адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшов вищевказаний позовом, в якому він просить суд: визнати незаконною та скасувати Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №1460936 від 17 лютого 2024 року, на нього, ОСОБА_1 , за ч. 4 ст. 126 КУпАП в розмірі 20 400 грн. та закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши позовну заяву, суддя встановив, що вона подана без додержання вимог, встановлених ст.160 КАС України, так, в порушення вимог:

- п.2 ч.5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача;

- п.3 ч.5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено ціну позову;

- п.6 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

- п.7 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, з огляду на необхідність неоднакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», з 01 січня 2024 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що в порушення вимоги ч.3 ст. 161 КАС України, позивачем не сплачено судовий збір. В позовній заяві позивач посилається п.13 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» як на підставу про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі N 545/1149/17 зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У ст.22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст.12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17".

Враховуючи те, щовизнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі; не пов`язано з порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій, суд не вбачає підстав для його звільнення від сплати судового збору.

Отже, за подання даного позову позивач має сплатити судовий збір у сумі 605 грн. 60 коп., та надати суду докази на підтвердження його сплати.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст. 169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначається недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки виявлені судом недоліки унеможливлюють відкриття провадження по справі, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху із наданням строку позивачу для усунення виявлених недоліків протягом 10 днів з дня вручення йому копії даної ухвали. При цьому, способом виконання ухвали суду є складання тексту нової редакції позовної заяви із усуненими недоліками, а не подання суду роз`яснень, заяв, пояснень. Виправлена позовна заява із додатками має бути подана в примірниках для суду та учасників справи.

Якщо позивач усунене недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься поданою в день її первинного подання до адміністративного суду та буде прийнята до розгляду в порядку, встановленому ст.171 КАС України.

Керуючись ст.ст.160-161, 169, 171, 241, 248, 256 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Києві, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, адміністративний позов буде вважатися неподаним і буде повернутий позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві за адресою, вказаною нею в позовній заяві для виконання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dn.dp.court.gov.ua/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Т.О. Решетник