Справа № 620/1833/24
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2024-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
19 березня 2024 року Чернігів Справа № 620/1833/24
Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду клопотання щодо проведення розгляду справи з викликом (повідомленням) сторін у справі за позовом ОСОБА_1 до Чернігівського об`єднаного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 через свого адвоката звернувся до суду з позовом до Чернігівського об`єднаного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому просить зобов`язати Чернігівський об`єднаний районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки зняти ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з військового обліку військовозобов`язаних як особу, яка вибула на строк більше трьох місяців за межі України відповідно до частини 5 статті 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" та статті 53 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487.
Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Житняк Л.О. від 13.02.2024 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
На адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно пункту 20 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Частиною другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до частини другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно частини першої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
В силу частин п`ятої шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Так, в ухвалі суду про відкриття провадження у справі від 13.02.2024 суд, дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, дійшов висновку, що дана адміністративна справа відноситься до справ незначної складності та розглядається судом за особливостями, визначеними статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Подаючи клопотання представник позивача зазначає, що вирішення спірних правовідносин має досить важливе значення для позивача та вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи. Також представник позивача має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення та докази, а тому існує необхідність у розгляді справи в судовому засіданні з викликом сторін.
З цього приводу суд зазначає, що під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, учасники справи не позбавлені права заявляти заяви по суті справи та клопотання з процесуальних питань.
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Таким чином, враховуючи, що дана справа є справою незначної складності та підлягає вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Керуючись статтями 243, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про проведення розгляду справи з викликом (повідомленням) сторін відмовити.
Відповідно до ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.
Суддя Л.О. Житняк