Справа № 120/6910/23
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2024-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/6910/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дмитришена Р.М.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

18 березня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Біоенерджі - Вінниця" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, як відокремленого підрозділу ДПС, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Біоенерджі - Вінниця" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області, як відокремленого підрозділу ДПС, Державної податкової служби України, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка діє у складі Головного управління ДПС у Вінницькій області, від 03.01.2023 №8005000/37489359;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних та вартісних показників від 12.08.2022 №2 до податкової накладної від 22.02.2022 №64, складеного Товариством з обмеженою відповідальністю "Біоенерджі-Вінниця" та направленого на реєстрацію Акціонерним товариством "Аграрний фонд" (), датою його фактичного надходження.

Рішенням Віниицького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач - ГУ ДПС у Вінницькій області, подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

Позивач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, в якому заперечив проти доводів відповідача та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, судова колегія встановила наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Біоенерджі-Вінниця" є юридичною особою, зареєстрованою в установленому порядку, код ЄДРПОУ - 37489359. Видом економічної діяльності є, але не виключно, оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний) (46.21).

Позивач є платником податків на додану вартість, що підтверджується витягом з реєстру.

Позивач в переліку ризикових платників не перебуває, що відповідачем не заперечується.

22.02.2022 року між позивачем, як Постачальником, та Акціонерним товариством "Аграрний фонд", як Покупцем, укладений Договір поставки №22-02/2022, згідно з п. 1.2. якого, Товаром за Договором є кукурудза 3 класу українського походження, врожаю 2021 року.

Відповідно до п. 2.1. Договору поставки, кількість Товару становить 3 300,000 (три тисячі триста) метричних тон +/-10% за вибором Позивача.

На виконання умов Договору поставки АТ "Аграрний фонд" (Покупець) була внесена передоплата на банківський рахунок позивача у розмірі 25 138 436,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №580 від 22.02.2022 року.

На виконання п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України 22.02.2022 року позивач склав та направив на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №64 на суму 25 138 436,40 грн, з яких ПДВ 14%, що становить 3 087 176,40 грн.

Вказана податкова накладна прийнята податковим органом та зареєстрована в ЄРПН, що підтверджується квитанцією, наявною в матеріалах справи.

У зв`язку із військовою агресією та введенням воєнного стану на території України, позивач направив Акціонерному товариству "Аграрний фонд" лист-повідомлення від 10.03.2022 за вих. № 10032022-1 про виникнення форс-мажорних обставин, в якому повідомив про тимчасове припинення роботи офісу товариства в м. Києві через евакуацію працівників і блокування залізничної та автомобільної логістики, а також про блокування товару на складах постачальників в зоні ведення бойових дій.

12.08.2022 року позивач з огляду на неможливість постачання товару у визначені Договором поставки строки здійснив повернення Покупцю передоплати у розмірі 25 138 436,40 грн, у т.ч. ПДВ 14%, що становить 3 087 176,40 грн, шляхом безготівкового перерахування коштів на банківський рахунок АТ "Аграрний фонд", що підтверджується платіжним дорученням № 12 від 12.08.2022 року.

Повернення передоплати та зменшення податкового зобов`язання з ПДВ на 3 087 176,40 грн. стало підставою для складання позивачем Розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 2 від 12.08.2022 року до податкової накладної № 64 від 22.02.2022 року.

Даний Розрахунок коригування направлений на реєстрацію в ЄРПН.

Квитанцією від 26.12.2022 документ збережений, реєстрація зупинена.

За змістом Квитанції, відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 12.08.2022 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Сума компенсації вартості товару/послуги 1005, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Запропоновано надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної у Розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН.

Позивач на виконання вимог податкового органу подав Повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинена, від 27.12.2022 року №1 з поясненнями щодо сутності здійснених Позивачем та його контрагентом операцій та копіями відповідних документів.

У поясненнях позивач вказав, що у зв`язку з військовою агресією проти України, компанія не змогла виконати умови договору поставки від 22.02.2022 з постачання кукурудзи 3 класу українського походження, врожаю 2021.

До пояснень позивач долучив копію Договору поставки № 22-02/2022 від 22.02.2022 року; копію платіжного доручення № 580 від 22.02.2022 року; копію платіжного доручення № 12 від 12.08.2023 року.

Спірним рішенням від 03.01.2023 № 8005000/37489359 Комісія відмовила в реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав не надання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків- фактури/інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Згідно із додатковою інформацією вказано на відсутності банківських виписок, відсутності актів звірки, даних рахунку 361, встановлено невчасну реєстрацію РК.

Вказане рішення було оскаржено позивачем до ДПС України.

За результатами розгляду скарги комісією центрального рівня прийняте рішення від 17.03.2023 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня - без змін.

У рішенні комісії центрального рівня вказана підстава: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних форм та галузевої специфіки, накладних.

Позивач, вважаючи рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів на підтвердження правомірності рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №2 від 12.08.2022 до ПН №64 від 22.02.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки обставин, які б унеможливлювали її реєстрацію в реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування датою її подання на реєстрацію судом не встановлено.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно підпунктів "а", "б" п. 185.1 ст. 185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів та послуг місце постачання яких розташоване на митній території України.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п.201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї ст. та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Згідно з приписами п. 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165) у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у п. 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Відповідно до вимог п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п. 25 Порядку № 1165).

З матеріалів справи вбачається, що підставою для зупинення реєстрації розрахунку коригування №2 від 12.08.2022 до ПН №64 від 22.02.2022 слугувало те, що він відповідає вимогам пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій і тому позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На момент формування квитанції, якою зупинено реєстрацію розрахунку коригування №2 від 12.08.2022, поданого позивачем, Критерії ризиковості здійснення операцій визначені додатком 3 до Порядку №1165.

Так, відповідно до п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

Водночас, в силу п. 192.1 ст. 192 ПК, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема, отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Як засвідчується матеріалами справи, розрахунок коригування був складений позивачем в зв`язку з поверненням попередньої оплати та направлений АТ "Аграрний фонд" для подальшого його скерування на реєстрацію в ЄРПН, що є безумовною підставою в силу приписів п. 192.1 ст. 192 ПК.

В той же час, як встановлено судом, у частині зазначення критерію ризиковості, відповідач зіслався лише на номер пункту додатку 3 до Порядку № 1165 та чітко не конкретизував, про який саме ризик платника податку йдеться, чим фактично поставив платника податку у стан невизначеності стосовно питання документального спростування, існуючих, на думку відповідача, ризиків.

Зі змісту квитанції, надісланої позивачу, встановлено, що остання містить вимогу щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у Розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН.

В даному випадку, судова колегія зауважує, що податковим органом, всупереч приписам пунктів 6, 7 Порядку №1165, обґрунтованих підстав для зупинення реєстрації розрахунку коригування не зазначено.

Крім того, у квитанції не зазначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунку коригування стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до такої, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Втім, з матеріалів справи вбачається, що позивачем до контролюючого органу було подано пояснення та документи щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинена.

Зокрема, позивачем повідомлено, що у зв`язку з військовою агресією проти України, компанія не змогла виконала умови договору поставки від 22.02.2022 з постачання кукурудзи 3 класу українського походження, врожаю 2021.

Також до вказаних пояснень позивачем долучались копія Договору поставки № 22-02/2022 від 22.02.2022 року, копія платіжного доручення № 580 від 22.02.2022 року та копія платіжного доручення № 12 від 12.08.2023 року.

При цьому, судова колегія зауважує, що матеріалами справи не підтверджено факт виявлення під час моніторингу об`єктивних ознак ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства. Натомість містять докази, які були надані контролюючому органу для розблокування реєстрації розрахунку коригування.

Однак, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, незважаючи на надання відповідних документів, прийняла оскаржуване рішення, яким відмовила в реєстрації податкової накладної.

При цьому, як свідчить зміст оскаржуваного рішення від 03.01.2023 № 8005000/37489359 Комісія відмовила в реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав не надання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків- фактури/інвойсів, актів приймання - передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Згідно із додатковою інформацією вказано на відсутності банківських виписок, відсутності актів звірки, даних рахунку 361, встановлено невчасну реєстрацію РК.

Надаючи оцінку вказаному рішенню відповідача, судова колегія зазначає, що контролюючим органом визначено загальні підстави прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування та не відзначено конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття.

В даному випадку, контролюючим органом не було сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання розрахунку коригування, не зазначено, які саме документи складені з порушенням вимог законодавства та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригнування.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанціях про зупинення реєстрації розрахунку коригування чіткого переліку документів, чого зроблено не було.

Щодо додаткової інформації, відзначеної в оскаржуваному рішенні, а саме відсутність банківських виписок, відсутність актів звірки, даних рахунку 361 та встановлення невчасної реєстрації РК, колегія суддів відзначає наступне.

Щодо відсутності банківських виписок, то судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що платіжне доручення від 12.08.2022 №12, яке містить обов`язкові реквізити, відмітку банку, є належним розрахунковим документом, який свідчить про здійснення операції з переказу коштів.

З приводу ненадання акту звірки, то такий документ не є первинним документом і жодним чином не стосується здійснення господарської операції, а дані рахунку 361 не можуть бути пов`язаними з визначенням об`єкта оподаткування та податкових зобов`язань.

Стосовно встановлення невчасної реєстрації розрахунку коригування, то в даному випадку положеннями п. 192.1 ст. 192 ПК визначено, що розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

При цьому, положеннями ст. 201 ПК передбачено штрафну санкцію за порушення граничних строків подання розрахунку коригування, однак, як вірно зауважив суд першої інстанції, не відмову у реєстрації розрахунку коригування.

Відтак, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем були надані усі необхідні документи на підтвердження факту здійснення операції із переказу коштів.

Судова колегія наголошує, що усі документи, надані позивачем до пояснень щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування податковим органом були прийняті до розгляду та зауважень до їх оформлення не надавалось.

В даному випадку, більш конкретний перелік документів, необхідний для реєстрації розрахунку коригування було викладено лише в оскаржуваному рішенні про відмову в реєстрації розрахунку коригування.

При цьому, апелянтом не підтверджено належними доказами, що необхідні для реєстрації розрахунку коригування документи були дійсно відсутні в додатково поданих позивачем матеріалах.

До того ж, вказані твердження податкового органу в повному обсязі спростовуються поданими позивачем документами, яким було надано оцінку судом першої інстанції.

Верховний Суд у постанові від 13 грудня 2023 року у справі № 500/4191/22 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів.

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Слід звернути увагу, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18.

Щодо доводів апеляційної скарги стосовно ненадання платником податку первинних документів на момент прийняття податковим органом оскаржуваного рішення, а надання останніх лише до суду, що позбавило відповідача дослідити їх, то судова колегія їх відхиляє з вищезазначених підстав і з врахуванняим того, що наведені апелянтом обставини вже були предметом судового розгляду та отримали повну та ретельну оцінку суду першої інстанції.

А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарських операцій позивача із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію розрахунку коригування.

Предметом розгляду, у даному випадку, є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації розрахунку коригування.

В свою чергу, зупинення реєстрації розрахунку коригування не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбаченні Конституцією України та законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про скасування оскаржуваного рішення відповідача.

Отже, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що причини відмови, викладені в рішеннях про відмову у реєстрації розрахунку коригування є формальними та спростовуються доказами, які містяться в матеріалах справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка діє у складі Головного управління ДПС у Вінницькій області, з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.01.2023 № 8005000/37489359 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 12.08.2022 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати поданий розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, то судова колегія відзначає наступне.

Згідно з п.19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №3341) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Отже, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про належність та обгрунтованість обраного способу захисту порушеного права позивача у спірних правовідносинах шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати поданий розрахунок коригування в ЄРПН.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до невідповідності судового рішення матеріалам справи та вимогам закону.

В даному випадку, суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.

Колегія суддів враховує також положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Наведені апелянтом обставини, вже були предметом судового розгляду та отримали повну та ретельну оцінку суду першої інстанції.

А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарської операції позивача із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області, як відокремленого підрозділу ДПС залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.