Справа № 480/716/24
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2024-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 березня 2024 року Справа № 480/716/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шевченко І.Г., розглянувши у приміщенні суду в м. Суми клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним та скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:
У провадженні суду перебуває адміністративна справа за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладання штрафу за порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" законодавства про харчові продукти та корми від 27 грудня 2023 року №17, що винесено Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області.
Ухвалою суду від 05.02.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, сторонам встановлено строки на подання заяв по суті спору та витребувано у відповідача за клопотанням представника позивача додаткові докази у справі.
Так, у встановлений строк відповідачем подано відзив на позовну заяву та витребувані докази (а.с.51-93), а представником позивача - заперечення на відзив (а.с.120-123).
Ухвалою суду від 27.02.2024 забезпечено позов шляхом зупинення стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на підставі постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про накладання штрафу на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 від 27.12.2023 №17 до набрання законної сили судового рішення у цій справі.
Представник відповідача подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого ч.17 ст.66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" (а.с.106-108).
Ухвалою суду від 04.03.2024 встановлено фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 строк для висловлення своїх доводів, міркувань або заперечень щодо клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду (а.с.127).
Так, представник позивача подала клопотання, в якому просила поновити строк звернення з позовною заявою про визнання протиправним та скасування постанови №17 від 27.12.2023 року, оскільки фактично позивач дізнався про оскаржувану постанову лише 26.01.2024 року, в той час як позовну заяву до суду було подано вже 01.02.2024.
Перевіривши матеріали справи, доводи заявленого клопотання представника відповідача та заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.
Згідно ч.ч.1,2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. У разі неподання особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.
Поряд з цим відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Так, згідно ч.17 ст.66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" від 18 травня 2017 року № 2042-VIII потерпілий та особа, щодо якої винесено постанову у справі, мають право оскаржити її в адміністративному порядку, визначеному Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, або до суду в порядку, визначеному законом, протягом одного місяця з дня її винесення. Скарга на постанову у справі, подана в адміністративному порядку, залишається без розгляду у разі оскарження цієї постанови до суду.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до ч.3 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Як вбачається з позову, спірні правовідносини виникли щодо правомірності винесення Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області постанови від 27 грудня 2023 року №17 про накладання штрафу за порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" законодавства про харчові продукти та корми.
Тобто, з урахуванням предмету спору та з огляду на спеціальну норму щодо строку звернення з цим позовом до суду - ч.17 ст.66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" від 18 травня 2017 року № 2042-VIII, строк звернення до суду складає один місяць з дня винесення постанови від 27 грудня 2023 року.
Спірну постанову від 27 грудня 2023 року відповідачем відправлено 27.12.2023, а отримано позивачем лише 26.01.2024 (а.с.135), в той час як позовну заяву у цій справі подано до суду вже 01.02.2024.
Тобто матеріалами справи підтверджено пропуск позивачем місячного строку, встановленого спеціальною нормою на звернення з цим позовом до суду.
Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду необхідно виходити з того, що причина пропущення строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 наголосив на тому, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Судом враховано, що основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
При цьому норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними при вирішенні питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин у справі. Тобто при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які вона (сторона) вчиняла, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення, дію чи бездіяльність.
У цій справі, матеріалами справи підтверджено, що пропущення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом є незначним, при цьому, що ОСОБА_1 не бездіяв, звернувшись 09.01.2024 за відповідною правовою допомогою до адвоката, яким у свою чергу за відсутності інформації про прийняття оскаржуваної постанови, подано клопотання про проведення розгляду спірного питання за участю позивача. Оскаржувану постанову позивачем отримано 26.01.2024 (а.с.89), а позов до суду подано 01.02.2024.
Таким чином, з огляду на всі обставини та матеріали цієї справи, неможливо стверджувати про недобросовісність дій позивача та зловживання ним своїми процесуальними правами.
Згідно з практикою ЄСПЛ для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та правозастосовної практики.
Відповідно до частин першої, шостої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
З огляду на вищевикладене, враховуючи звернення позивача із позовом у стислі строки після отримання оскаржуваної постанови, добросовісну процесуальну поведінку позивача, а також враховуючи обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з додержанням принципу розумності та пропорційності, з метою додержання балансу між метою забезпеченням належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на оскарження в судовому порядку прийнятого рішення, суд доходить висновку, що строк на звернення до суду позивача із цими вимогами, з урахуванням встановлених обставин, підлягає поновленню як такий, що пропущений з поважних причин, а заява представника відповідача про залишення позову без розгляду - не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 121, 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
Визнати поважною причину пропуску фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 строку для звернення з цим позовом до суду та поновити йому цей строк.
У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі № 480/716/24 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним та скасування постанови - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя І.Г. Шевченко