Справа № 460/501/24
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2024-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 березня 2024 року м. Рівне №460/501/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство "Агат"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» (далі ТОВ СГП «АГАТ», позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі відповідач-1), Державної податкової служби України (далі відповідач-2), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії відповідача-1 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.10.2023 №9686813/32404307;

- зобов`язати відповідача-2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну ТОВ СГП «АГАТ» від 19.10.2022 №15 датою її подання на реєстрацію.

Мотивуючи свої вимоги позивач зазначив, що ним сформовано та надіслано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну від 19.10.2022 №15, але її реєстрація була зупинена з підстави відповідності пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, у зв`язку з чим запропоновано надати пояснення і копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Позивач наголосив, що разом із повідомленням про надання пояснень ним надано контролюючому органу усі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення господарської операції по вказаній податковій накладній, зокрема, договір поставки сільськогосподарської продукції, рахунок-фактуру на оплату товару та акт звірки з контрагентом, який приймав участь у відповідній господарській операції. Проте, за результатом розгляду поданих документів, податковим органом їх безпідставно не взято до уваги, в результаті чого прийнято спірне рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, яке, на думку позивача, є протиправним. З наведених вище підстав позивач просив суд позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 17.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №460/501/24 та вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Представником відповідачів подано спільний відзив на позовну заяву, у якому проти позовних вимог заперечує з огляду на їх безпідставність та вважає оскаржуване рішення правомірним. В обґрунтування своїх заперечень представник відповідачів зазначив, що контролюючий орган, керуючись вимогами пункту 1 Критеріїв ризиковості операцій, зупинив реєстрацію поданої ТОВ СГП «АГАТ» податкової накладної від 19.10.2022 №15 та надіслав позивачу відповідну квитанцію з пропозицією надати додаткові пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у цій податковій накладній. Стверджує, що при прийнятті оскаржуваного рішення враховувалися документи, надані платником податків, але позивачем не було надано документів на підтвердження причин невідповідності якісним характеристикам нереалізованого товару для покупця. Вказав, що позивачем не було надано всіх документів, перелік яких міститься у пункті 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520. При цьому, в оскаржуваному рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної контролюючим органом чітко зазначено, яких саме документів не надано платником податків, що свідчить про виконання вимог щодо обґрунтованості такого рішення. Вважає, що спірне рішення прийняте відповідачем-1 на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, наголошуючи при цьому, що рішення суду в частині зобов`язання відповідача-2 зареєструвати податкову накладну суперечитиме принципу диспозитивності та буде нічим іншим, як втручанням суду у дискреційні повноваження податкового органу. Враховуючи викладене, представник відповідачів просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою суду від 18.03.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідачів про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши позовну заяву та матеріали справи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» () зареєстроване юридичною особою та є платником податків, в тому числі платником ПДВ з індивідуальним податковим номером 31. Згідно з КВЕД, основний вид економічної діяльності позивача: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний). Крім того, позивач здійснює такі види економічної діяльності (згідно з КВЕД), як: 01.42 Розведення іншої великої рогатої худоби та буйволів; 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.23 Оптова торгівля живими тваринами; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами (а.с.49).

19.10.2022 між ТОВ СГП «АГАТ» (як постачальником) і Товариством з обмеженою відповідальністю «АГСОЛКО УКРАЇНА» (як покупцем) укладено Договір поставки сільськогосподарської продукції №1 (далі Договір №1), згідно з умовами якого позивач взяв на себе зобов`язання поставити у власність покупця сільськогосподарську продукцію, а саме: пшениця 2-й клас, урожаю 2022 року (далі Товар), а покупець прийняти та оплатити такий товар в кількості, у строки і на умовах, передбачених у цьому Договорі (пункт 1.1. Договору №1) (а.с.52-53).

Відповідно до пунктів 2.1, 2.3 Договору №1, кількість Товару складає 800,00 тонн +/-10% в заліковій вазі в опціоні Покупця, а загальна вартість Товару 5 599 999,20 грн +/-10%, з урахуванням ПДВ 14%.

Умови поставки Товару визначено у розділі 3 Договору №1, за змістом пункту 3.1 якого постачальник поставляє Товар покупцеві в заліковій вазі на умовах поставки «EXW»(відповідно до правил Інкотермс-2010). Пункт (місце поставки) Рівненська обл., Гощанський р-н., с. Франівка.

Строк поставки Товару до 16.10.2022 включно (пункт 3.2 Договору №1).

У свою чергу, умови оплати Товару визначено у розділі 4 Договору №1, згідно з пунктом 4.1 якого покупець здійснює оплату поставленої партії товару шляхом перерахування коштів на поточний рахунок постачальника на умовах 100% передплати протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту підписання цього Договору.

Вимоги щодо якості Товару сторонами визначено у розділі 6 цієї Угоди. При цьому, у пункті 2.4. Договору №1 передбачено, що якщо під час отримання Товару буде встановлено, що він не відповідає якісним характеристикам, зазначеним в розділі 6 даного Договору, покупець має право відмовитися від отримання такого Товару або вимагати зниження його ціни.

Договір вступає в силу з моменту підписання і діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань, які випливають з даного Договору (пункт 11.1 Договору №1).

Також, 19.10.2022, на виконання умов Договору №1, ТОВ СГП «АГАТ» сформовано для ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» рахунок-фактуру №14 на оплату товару за номенклатурою «Пшениця урожаю 2022 року» у кількості 800,00 тонн, за ціною (без ПДВ) 6140,35 грн, сума (без ПДВ) 4 912 280,00 грн, ПДВ 687 719,20 грн, загальна сума з ПДВ 5 599 999,20 грн (а.с.99).

Того ж дня, ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» перерахувало для позивача грошові кошти у загальній сумі 5 599 999,20 грн (призначення платежу «передплата за пшеницю урожаю 2022 р. зг. рах. №14 від 19.10.2022»), що підтверджується наявною у матеріалах справи копією виписки по банківському рахунку ТОВ СГП «АГАТ» за 19.10.2022 (зворот а.с.99).

На виконання вимог податкового законодавства, за правилом першої із подій (дата зарахування коштів від покупця на банківський рахунок постачальника) 19.10.2022 позивачем складено та надіслано до контролюючого органу (в електронному вигляді) податкову накладну від 19.10.2022 №15 на суму ПДВ 687 719,20 грн для реєстрації в ЄРПН (а.с.113).

Між тим, 21.10.2022 ТОВ СГП «АГАТ» проведено лабораторні дослідження пшениці урожаю 2022 року, яка мала бути реалізована підприємством, зокрема, для ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» на підставі Договору №1, за результатами чого встановлено, що надані для дослідження зразки пшениці відповідають якісним характеристикам для зерна 4-го класу, що підтверджується картками лабораторного дослідження зерна від 21.10.2022 №1 та №2 (а.с.41).

Головним управлінням ДПС у Рівненській області надіслано ТОВ СГП «АГАТ» квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.11.2022 про те, що податкова накладна від 19.10.2023 №15 зареєстрована в ЄРПН за №, документ прийнято, реєстрація зупинена. Також зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено: показник «D»=5,2533%, «Р»=0 (а.с.114).

06.10.2023 позивачем надіслано до контролюючого органу повідомлення №2 про надання пояснень та копій документів щодо податкової накладної від 19.10.2022 №15, реєстрацію якої зупинено, до якого долучено 40 додатків на підтвердження реальності здійснення господарської операції з ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА», зокрема: Договір поставки сільськогосподарської продукції від 19.10.2022 №1 та рахунок-фактура від 19.10.2022 №14 до нього; банківська виписка за 19.10.2022 та акт звірки взаємних розрахунків з ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА»; договори про купівлю ТОВ СГП «АГАТ» насіння пшениці, мінеральних добрив та паливно-мастильних матеріалів; документи на підтвердження наявності у власності позивача сільськогосподарської техніки та обладнання; документи на підтвердження наявності у ТОВ СГП «АГАТ» речових прав на відповідне нерухоме майно тощо (а.с.115).

Подання позивачем та, відповідно, прийняття відповідачем-1 вказаних вище пояснень і копій документів підтверджується копією електронної квитанції від 06.10.2023 №2 (реєстраційний №), електронною копією журналу Головного управління ДПС у Рівненській області з розгляду повідомлень щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК від 01.02.2024 та не заперечується відповідачами (а.с.111, 136).

Водночас, 10.10.2023 комісією ГУ ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №9686813/32404307 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ СГП «АГАТ» від 19.10.2022 №15, згідно з яким підставою для відмови у її реєстрації є надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства.

При цьому, у графі «Додаткова інформація» цього рішення зазначено, що позивачем не надано документи щодо підтвердження зазначених причин (невідповідність якісним характеристикам) нереалізованого товару для покупця (а.с.116).

16.10.2023 платник податків оскаржив таке рішення в адміністративному порядку шляхом подання відповідної скарги, що підтверджується квитанцією №2 (реєстраційний №), до якої, окрім поданих раніше разом з поясненнями документів, також долучив результати лабораторного дослідження пшениці (а.с.117, 112).

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 23.10.2023 №75032/32404307/2 скаргу позивача залишено без задоволення, а оскаржуване рішення комісії відповідача-1 без змін. Підставою цього рішення визначено ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (а.с.118).

Вважаючи рішення комісії відповідача-1 від 10.10.2023 №9686813/32404307 протиправним, ТОВ СГП «АГАТ» звернулося до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Спірні правовідносини регулюються приписами Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПК України) та Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165), які застосовуються судом у редакції, чинній на момент виникнення таких правовідносин.

Так, відповідно до пункту 185.1 статті 185 ПК України, операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України (…), є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно з приписами пункту 187.1 статті 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

А пунктом 201.10. статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Положеннями пунктів 2 та 3 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.01.2016 за №137/28267, визначено, що податкова накладна та додатки до неї складаються в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи. Усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9-15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації. Платник податку має право зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, зазначеною у пункті 200-1.3 статті 200-1 ПК України та пункті 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569, або обчислену відповідно до пункту 200-1.9 статті 200-1 ПК України.

При цьому, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341, далі Порядок №1246).

Так, відповідно до пункту 2 Порядку №1246, податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За змістом пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, за якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, який набрав чинності з 01.02.2020 (далі Порядок №1165).

За приписами пунктів 4, 5, 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Як встановлено судом зі змісту квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.11.2022, якою зупинено реєстрацію складеної позивачем податкової накладної, господарська операція платника податків відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, з тих підстав, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання (а.с.114).

Оцінюючи підстави, наведені контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, суд враховує, що перелік критеріїв ризиковості здійснення операцій міститься в Додатку 3 до Порядку №1165.

Зокрема, відповідно до пункту 1 вказаного Додатку, відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному вебсайті ДПС.

З урахуванням наведених вище законодавчих положень, слід дійти висновку, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у податкового органу сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Згідно з пунктами 10, 11 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Аналізуючи зміст квитанції від 14.11.2022, суд зауважує, що відповідач-1 просив позивача надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Натомість, у квитанції міститься лише запис наступного змісту: "Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

На переконання суду, така пропозиція сформована контролюючим органом з недостатньою чіткістю, необхідною для розуміння платником податків, які саме документи від нього вимагаються. Як наслідок, позивач був змушений самостійно вирішувати, які саме документи він має надати податковому органу.

Поряд з цим, приписами пунктів 4 та 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216 (далі Порядок №520), визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, за змістом пункту 6 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Відповідно до пунктів 9 та 11 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня, яка приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Суд наголошує, що суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежуються права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації якої в ЄРПН і, хоч і є визначеним у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, можливим є формування висновків щодо можливості чи неможливості реєстрації є ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією.

Для виникнення податкового зобов`язання з ПДВ достатньо настання однієї з подій, обов`язок виписати і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну на відповідну суму ПДВ, кореспондує з правом контролюючого органу вимагати у платника ПДВ ту документацію, яка підтверджує настання саме такої події, а не обох подій одночасно. Якщо мова йде про зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку в якості оплати товарів/послуг, що підлягають постачанню, то документами, достатніми для підтвердження такої операції, будуть розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків, а також відповідні договори та рахунки на оплату, що підтверджують наявність правових підстав для зарахування відповідної суми коштів. Відповідно, саме такі документи можуть вважатися необхідною передумовою для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН. Якщо ж мова йде про відвантаження товару, - то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть видаткові накладні.

Верховний Суд у постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Суд звертає увагу, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 23.05.2023 у справі №500/770/21, від 10.04.2020 у справі №819/330/18 та від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а.

Оцінивши надані позивачем на виконання вимог Порядку №520 документи на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній від 19.10.2022 №15, суд дійшов висновку, що обсяг таких документів був достатній для цілей реєстрації відповідної податкової накладної, а підстав для відмови в реєстрації такої податкової накладної у контролюючого органу не було.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, відповідачами не спростовано того, що податкова накладна від 19.10.2022 №15 була складена позивачем у зв`язку із настанням першої події зарахування коштів від покупця ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» на банківський рахунок платника податку ТОВ СГП «АГАТ» як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на підставі рахунка-фактури від 19.10.2022 №14, сформованого на виконання умов Договору поставки сільськогосподарської продукції від 19.10.2022 №1.

Документи, які в достатній мірі підтверджують факт вчинення вказаної господарської операції (Договір №1 та рахунок-фактура від 19.10.2022 №14 до нього; банківська виписка від 19.10.2022 та акт звірки взаємних розрахунків ТОВ СГП «АГАТ» з ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» за період з 01.01.2021 по 30.09.2023; договори про купівлю ТОВ СГП «АГАТ» насіння пшениці, мінеральних добрив та паливно-мастильних матеріалів; документи на підтвердження наявності у власності позивача сільськогосподарської техніки та обладнання; документи на підтвердження наявності у ТОВ СГП «АГАТ» речових прав на відповідне нерухоме майно тощо), були в повному обсязі надані Головному управлінню ДПС у Рівненській області для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 19.10.2022 №15 і зауважень до їх змісту або форми у податкового органу немає.

При цьому, суд зауважує, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 17.01.2023 у справі № 816/2218/18, на етапі дослідження процедури правомірності зупинення/відмови реєстрації податкових накладних адміністративний суд не може досліджувати зміст господарських операцій і фактичне їх виконання, та не може надаватись оцінка їх реальності/фіктивності, оскільки це є предметом документальної перевірки правильності формування податкових зобов`язань, яка у даній справі відповідачами не проводилась.

Окрему увагу суд звертає на факт подання позивачем разом зі скаргою на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної результатів лабораторного дослідження пшениці, що підтверджується, в тому числі, змістом цієї скарги та спростовує твердження відповідачів про неподання позивачем документів щодо причин невідповідності якісних характеристик нереалізованого товару для покупця.

При цьому, слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Висновки аналогічного змісту викладено у постановах Верховного Суду від 16.02.2023 у справі №380/7648/22, від 01.02.2023 у справі №140/506/22, від 07.12.2022 у справі №500/2237/20, які враховуються судом в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України.

Таким чином, суд вважає оскаржуване рішення необґрунтованим, позаяк платником податків надано документи, необхідні для підтвердження здійснення господарської операції за спірною податковою накладною, у реєстрації якої позивачу відмовлено.

Мотивування спірного рішення ненаданням позивачем документів на підтвердження причин невідповідності якісних характеристик нереалізованого товару для покупця суд вважає неприйнятним, оскільки вказані документи не відносяться до первинних документів, як про це зазначено в оскаржуваному рішенні від 10.10.2023 №9686813/32404307. Разом з тим, всі визначені законодавством первинні та договірні документи були надані позивачем контролюючому органу в повному обсязі як на підтвердження самої операції, щодо якої складено спірну податкову накладну, так і на підтвердження джерела походження відповідного товару.

Суд зауважує, що відповідачі не спростували факту надання позивачем результатів лабораторного дослідження пшениці разом з поясненнями щодо зупинення податкової накладної та не довели обґрунтованості твердження про їх неподання, як і не навели мотивів того, яким чином відсутність поданих результатів лабораторного дослідження пшениці може впливати на суть господарської операції з контрагентом щодо продажу цього товару.

Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами, а несприятливе для особи рішення має бути мотивованим. Водночас, оскаржуване рішення суд не вважає мотивованим та таким, що прийняте з урахуванням усіх фактичних обставин справи.

З матеріалів справи встановлено, що всі надані позивачем як суду, так і контролюючому органу документи не мають дефектів форми, змісту або походження, які б, в силу вимог частини другої статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність" від 16.07.1999 №996-XIV та пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.06.1995 за №168/704, спричинили б втрату ними юридичної сили, а тому, на переконання суду, підтверджують факт здійснення відповідної господарської операції.

З аналізу поданих позивачем разом зі скаргою на адресу ДПС України документів слід дійти висновку, що позивачем надано податковому органу як всі документи, які стосувалися господарської операції, у зв`язку з якою складено спірну податкову накладну, так і документи, про які вказано у спірному рішенні відповідача від 10.10.2023 №9686813/32404307, але вони залишені відповідачами поза увагою.

Суд зазначає, що відмова у прийнятті до реєстрації податкової накладної з підстав ненадання тих чи інших копій документів, достатніх для прийняття рішення, можлива виключно за умови наявності вичерпного переліку таких документів. Наведене дає підстави для висновку, що при зупиненні реєстрації податкової накладної з посиланням на ненадання платником податків достатнього обсягу документів, податковий орган має чітко навести у розрізі визначеного критерію перелік документів, надання яких забезпечить можливість прийняття податкової накладної до реєстрації.

Посилання на вказану підставу в обґрунтування прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, за відсутності встановленого вичерпного переліку документів, та за умови ненаведення комісією контролюючого органу доказів того, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, свідчить про протиправність та необґрунтованість такого рішення. При цьому, суд констатує, що таке рішення є актом індивідуальної дії. Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Оскаржуване рішення комісії ГУ ДПС у Рівненській області не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, що, у свою чергу, впливає на можливість реалізації права або дотримання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд також звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, в межах розгляду даної адміністративної справи відповідачі не виконали покладені на них приписами статті 77 КАС України обов`язки щодо доказування правомірності свого рішення та не надали суду належних і достатніх доказів на обґрунтування законності вчинених ними дій щодо відмови у реєстрації податкової накладної, поданої позивачем.

З огляду на викладене, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення комісії ГУ ДПС у Рівненській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.10.2023 №9686813/32404307 про відмову в реєстрації в ЄРПН податкової накладної ТОВ СГП «АГАТ» від 19.10.2022 №15 є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну від 19.10.2022 №15, суд зазначає таке.

За приписами підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Суд враховує, що ПК України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та ЄРПН, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та, у відповідних випадках, покупця товарів/послуг.

Приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності.

Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Як було зазначено вище судом, предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем і його контрагентом.

У постанові Верховного Суду у справі №140/1986/22 від 06.07.2023 суд касаційної інстанції не відходить від усталеної правової позиції, що податковий орган під час вирішення питання про реєстрацію податкової накладної чи відмову у її реєстрації не має права здійснювати аналіз господарської операцій платника податків на предмет її реальності (нереальності) та не повинен надавати оцінку, серед іншого, наявності основних засобів, складських приміщень, трудових ресурсів тощо у платника податків. Така оцінка може надаватись контролюючим органом виключно у межах проведення відповідної документальної перевірки платника податків.

Таким чином, відсутність реєстрації податкової накладної в ЄРПН впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

Положеннями пунктів 2, 10 частини другої статті 245 КАС України передбачено, що суд в порядку адміністративного судочинства може визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт чи окремі його положення, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

При цьому, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (частина третя статті 245 КАС України).

З огляду на наведене, правовідносини щодо реєстрації податкової накладної у Єдиному державному реєстрі податкових накладних і, зокрема, щодо безпідставного неприйняття податкової накладної для її реєстрації, є предметом розгляду в адміністративних судах, відповідно до статті 19 КАС України.

А тому, з метою відновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, а також з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну від 19.10.2022 №15 в ЄРПН.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.

Суд зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів, а тому, вважає, що покладання на відповідача-2, як на єдину уповноважену на такі дії особу, обов`язку зареєструвати вказану податкову накладну в ЄРПН не вважатиметься втручанням у його дискреційні повноваження, адже, з урахуванням встановлених фактичних обставин справи, для прийняття рішення про реєстрацію цієї податкової накладної позивачем було виконано умови, визначені законодавством, та прийняття рішення щодо реєстрації такої податкової накладної у ЄРПН, у даному випадку, не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Разом з тим, визначаючи дату, якою слід зареєструвати означену вище податкову накладну, суд керується вимогами пунктів 19 та 20 Порядку №1246, згідно з якими у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, на переконання суду, з метою повного та належного захисту порушеного права позивача та задля недопущення порушення прав контрагента позивача, який на підставі вказаної податкової накладної має право сформувати податковий кредит, та інших контрагентів по ланцюгу господарських операцій, слід зобов`язати відповідача-2 зареєструвати податкову накладну від 19.10.2022 №15 датою її подання на реєстрацію.

Положеннями частини першої статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У силу приписів частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході судового розгляду цієї адміністративної справи відповідачі не виконали процесуального обов`язку доказування та не підтвердили правомірності своїх дій у спірних правовідносинах, а отже, і наявності обґрунтованих підстав для прийняття відповідачем-1 оскаржуваного рішення. Натомість, доводи та аргументи позивача, якими останній обґрунтовував заявлені ним позовні вимоги, знайшли своє підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, а тому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ СГП «АГАТ» слід задовольнити повністю.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачена сума судового збору в розмірі 2684,00 грн, відповідно до платіжної інструкції від 22.12.2023 №68, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів солідарно, тобто по 1342,00 грн (а.с.9).

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Рівненській області про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.10.2023 №9686813/32404307.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» від 19.10.2022 №15 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1342,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство «АГАТ» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної податкової служби України судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1342,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 18 березня 2024 року.

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство "Агат" (вул. Бригадна, с. Франівка, Рівненська обл., Рівненський р-н, 35408, ЄДРПОУ/РНОКПП 32404307)

Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, буд. 12, м. Рівне, Рівненська обл., 33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166) Відповідач - Державна податкова служба України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ЄДРПОУ/РНОКПП 43005393)

Суддя С.А. Борискін