Справа № 560/3701/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3701/24
УХВАЛА

18 березня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області щодо не прийняття рішення по клопотанню (заяві) ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства площею 2,0 га кадастровий номер :06:010:0064 в межах населеного пункту с. Стецьки Хмельницького району (бувшого Старокостянтинівського району) Хмельницької області та передачі у власність;

- зобов`язати Пашковецьку сільську раду Старокостянтинівського району Хмельницької області, Старокостянтинівську міську раду (об`єднану) територіальну громаду затвердити проектну документацію із землеустрою ОСОБА_1 щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення із земель комунальної власності площею 2,0 га кадастровий номер :06:010:0064 та передати безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства в межах населеного пункту с. Стецьки Хмельницького району Хмельницької області на підставі поданого клопотання (заяви) від 16 грудня 2020 року.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у ч.2 ст.122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка вказала, що 16 грудня 2020 року звернулася із заявою до Старокостянтинівської міської ради про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Однак, протягом більш як трьох років відповідач не розглянув заяви про затвердження проекту землеустрою, що фактично є відмовою у задоволенні її заяви. Зазначає, що оскільки не має будь-якого рішення Старокостянтинівської міської ради щодо розгляду заяви, а тому вважає, що не порушено строки оскарження дії (бездіяльності) Старокостянтинівської міської ради.

Суд зауважує, що правовідносини, з приводу яких позивачка звернулася до суду, виникли 16.12.2020 року, тобто з моменту звернення ОСОБА_1 до відповідача із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

В контексті наведеного слід звернути увагу на приписи частин 9, 10 статті 118 Земельного кодексу України, якими визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, що передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду.

Отже, чинним законодавством чітко визначено, що орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, розглядає клопотання у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відтак, враховуючи те, що розгляд клопотання про затвердження проекту землеустрою здійснюється в межах двотижневого строку, то позивачка про бездіяльність та порушення своїх прав і інтересів повинна була дізнатись після спливу двотижневого терміну, а тому строк звернення до суду з цим позовом необхідно обчислювати з 31.12.2020 року.

Проте, зі спливом строку розгляду клопотання від 16.12.2020 року позивачка не виявила належну зацікавленість щодо результатів його розгляду та звернулася до суду лише 12.03.2024 року, тобто більше ніж через 3 роки, що є істотним пропуском строку передбаченого частиною 2 статті 122 КАС України.

Позивачка вказує в позовній заяві, що відповідно до постанови КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 12 березня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 №1236, зі змінами дію карантину відповідно до змін внесених Кодексом адміністративного судочинства України від 30.03.2020 року процесуальні строки продовжуються на строк дії карантину.

Суд враховує, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" карантин на всій території України запроваджений з 12.03.2020.

Пунктом 3 Прикінцевих положень КАС України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, підставою для поновлення строку у зв`язку з дією карантину є неможливість звернення до суду саме у зв`язку із карантинними обмеженнями. Натомість, сама по собі дія карантину не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Позивачка не зазначила обставин та не надала жодних доказів щодо перешкод, які пов`язані із запровадженням карантину і які б їй не давали можливість оскаржити дії відповідача у встановлений законом строк. Крім того, позивачкою також не надано доказів перебування на лікуванні у зв`язку із коронавірсною хворобою (COVID-19). Тому посилання на дію карантину є необґрунтованими.

Згідно із частинами першою та другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак, в порушення зазначених вище положень, до матеріалів позовної заяви не додано клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Отже, позивачу необхідно подати заяву із зазначенням поважних причин пропуску строку на звернення до суду, до якої надати належні та допустимі докази, що підтверджують ці обставини.

Положення вказаних норм не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим, недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону та є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачка у прохальній частині позовної заяви просить, зокрема, зобов`язати Пашковецьку сільську раду Старокостянтинівського району Хмельницької області затвердити проектну документацію із землеустрою ОСОБА_1 , однак дану сільську раду не зазначено відповідачем, не зазначено викладу обставин, якими вона обгрунтовує свої вимоги до другого відповідача - Пашковецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущено;

- доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду;

- позовної заяви та її копії із зазначенням викладу обставин, якими позивачка обгрунтовує свої вимоги до Пашковецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддяД.Д. Гнап