Справа № 600/4879/23-а
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2024-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/4879/23-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Анісімов Олег Валерійович

Суддя-доповідач - Сторчак В. Ю.

12 березня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Полотнянка Ю.П. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Чернівецької митниці на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатський Ферментаційний Завод» до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпатський Ферментаційний Завод» звернулось до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2023 року №UA408000/2023/000184/2, від 16.05.2023 року №UA408000/2023/000186/2, від 16.05.2023 року №UA408000/2023/000187/2, від 19.05.2023 року №UA408000/2023/000193/2, від 19.05.2023 року №UA408000/2023/000194/2, прийняті Чернівецькою митницею Держмитслужби.

Визнано протиправною та скасовано Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.05.2023 року №UA408020/2023/000717, від 16.05.2023 року №UA408020/2023/000716, від 16.05.2023 року №UA408020/2023/000718, від 19.05.2023 року №UA408020/2023/000733, від 19.05.2023 року №UA408020/2023/000734, прийняті Чернівецькою митницею Держмитслужби.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ТОВ «Закарпатський Ферментаційний Завод» подало до Чернівецької митниці Держмитслужби України митні декларації від 16.05.2023 року №23UА34U5, №23UA35U4, №23UA36U3 та від 18.05.2023 року №23UA21U5, №23UA19U3, згідно яких заявлена митна вартість товару була визначена за методом, який передбачений пп.1 ч.1 ст.57 МК України, основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також надані підтверджуючі митну вартість документи.

За результатами розгляду митних декларацій Чернівецькою митницею Держмитслужби України прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2023 року №UA408000/2023/000184/2, №UA408000/2023/000186/2, №UA408000/2023/000187/2, від 19.05.2023 року №UA408000/2023/000193/2, №UA408000/2023/000194/2.

Згідно рішень про коригування митної вартості товарів митним органом визначено митну вартість за резервним методом та зобов`язано декларанта подати нову митну декларацію за ціною товару, яка зазначена в Рішенні про коригування митної вартості. Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає ч. 3 ст. 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість документально не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та містять розбіжності.

Так, згідно п. 33 рішень про коригування митної вартості товарів за №UA408000/2023/000184/2 від 16.05.2023 року, №UA408000/2023/000186/2 від 16.05.2023 року та №UA408000/2023/000187/2 від 16.05.2023 року, причинами прийняття цих рішень стали ідентичні розбіжності:

- у п.3.2 контракту від 01.05.2023 №01/05-1 йдеться про наявність замовлень на партію товару. Замовлення до митного оформлення не надано;

- п.5.5 контракту від 01.05.2023 №01/05-1 передбачено надання пакувальних та вагових листів, які до митного оформлення не надано;

- згідно п.1.1 додатку від 08.05.2023 (специфікації для замовлення на постачання) вологість товару становить 19+3%, що становить 19,57. Разом з тим, згідно відомостей лабораторного дослідження від 16.05.2023 показник вологості становить 29,7% / 29,9%. Крім того, зазначено, що об`єкт дослідження врожаю 2022 року, документальне підтвердження цього факту відсутнє. Роз`яснень щодо розбіжностей в якісних характеристиках товару не надано;

- в інвойсі від 11.05.2023 зазначено умови поставки СІР, без конкретного географічного пункту, що може вплинути на рівень митної вартості товару.

Згідно п. 33 рішень про коригування митної вартості товарів за №UA408000/2023/000193/2 від 19.05.2023 року та №UA408000/2023/000194/2 від 19.05.2023 року, причинами прийняття цих рішень стали також ідентичні розбіжності:

- за умовами терміна СІР від продавця вимагається забезпечення страхування. Згідно з нормами ст. 53 МКУ страхові документи є документами, що підтверджують митну вартість товару. Зазначені документи щодо страхування товару до митного оформлення не надані;

- в інвойсі від 12.05.2023 зазначено умови поставки СІР, без конкретного географічного пункту, що може вплинути на рівень митної вартості товару.

- у п.3.2 контракту від 01.05.2023 №01/05-1 йдеться про наявність замовлень на партію товару. Замовлення до митного оформлення не надано;

- п.5.5 контракту від 01.05.2023 №01/05-1 передбачено надання пакувальних та вагових листів, які до митного оформлення не надано;

- згідно п.1.1 додатку від 10.05.2023 (специфікації для замовлення на постачання) вологість товару становить 19+3%, що становить 19,57. Разом з тим, згідно відомостей лабораторного дослідження від 18.05.2023 показник вологості становить 29,9%. Крім того, зазначено, що об`єкт дослідження врожаю 2022 року, документальне підтвердження цього факту відсутнє. Роз`яснень щодо розбіжностей в якісних характеристиках товару не надано.

Митний орган у рішеннях про коригування митної вартості зазначив, що ч. 3 ст. 53 МК України та враховуючи положення пп.1 ч.5 ст. 54 МК України, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту слід надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження митної вартості товару.

Декларантом було подано листи від 16.05.2023 року та від 18.05.2023 року б/н, в яких було зазначено, що крім поданих документів разом з митною декларацією, інших додаткових документів надати немає змоги. Враховуючи, що додаткові документи не надано, а подані не спростовують вищезазначене, відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України заявлена митна вартість товарів не може бути визнана митним органом.

Враховуючи вищезазначене, відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України заявлена митна вартість товарів не може бути визнана митним органом. Відбулась процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митої вартості товарів.

Згідно з положеннями п. 1 ст. 55 МК України митим органом буде здійснено коригування митної вартості товару. В митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому, відповідно до статей 59, 60 МК України неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до статей 62,63 МК України методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митного органу відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Було обрано метод визначення митної вартості - резервний.

У вказаних рішеннях про коригування митної вартості товарів, окрім наведених вище обставин, також зазначено про те, що за основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару за МД №UA100110/2023/524789 від 02.05.2023 - товар: «Тютюнова сировина. Тютюн теплового сушіння з частково або повністю відділеною середньою жилкою: - Необроблений тютюн FCV стрипс/Unmanufactured FCV Strips tobacco, Grade: MB RN - 14 040кг. У вигляді окремих листових пластин без середньої жилки та цілого листя від світло-коричневого до коричневого кольору, вологість складає 16- 18%,упаковано у 108 картон, коробки по 130кг. Сфера застосування - тютюнова промисловість, для промислового виготовлення сигарет. Країна виробництва - EU. Торговельна марка - NORD TABAK. Виробник - NORD TABAK AD.», рівень митної вартості 5,89 $/кг.

У зв`язку з прийнятими рішеннями про коригуванням митної вартості товару, Чернівецькою митницею було сформовано Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/000717 від 16.05.2023 року, №UA408020/2023/000716 від 16.05.2023 року, №UA408020/2023/000718 від 16.05.2023 року, №UA408020/2023/000733 від 19.05.2023 року, №UA408020/2023/000734 від 19.05.2023 року.

Не погоджуючись із такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обгрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Згідно частини 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів:

1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення;

2) відомості про декларанта, уповноважену особу, яка склала декларацію, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору;

3) відомості про найменування країн відправлення та призначення;

4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери;

5) відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів;

6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про надання забезпечення сплати митних платежів: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів; г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до статті 3-1 цього Кодексу; ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів; д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі надання забезпечення сплати митних платежів);

7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови;

8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України;

9) відомості про документи, передбачені частиною третьою статті 335 цього Кодексу;

10) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

Відповідно до статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно із частиною 1 статті 51, частиною 1 статті 52 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено частиною 2 статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно із частинами 1, 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи.

Згідно частини 1-3 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно із частиною 1 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Пунктом 6 частини 10 статті 58 МК України визначено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

В свою чергу, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню, витрати на транспортування після ввезення (пункт 2 частини 11 статті 58 МК України).

Митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі № 620/1735/20.

Також, Верховним Судом ще у постановах від 20 лютого 2018 року у справі №809/1884/16 та від 14 серпня 2018 року у справі №826/5868/16 наголошувалося, що відповідно положень статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях. При цьому, враховуючи фактичні обсяги партії товарів, для визначення митної вартості використовується найменша вартість із альтернативних, згідно наявної у митного органу інформації.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації.

В постанові від 20.03.2020 року у справі № 480/АА23/18 Верховний Суд також висловив правову позицію, відповідно до якої неподання декларантом документів, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України, саме по собі не тягне для нього негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише у тому випадку, коли у органу доходів і зборів будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

При цьому, згідно правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 27.03.2021 року у справі №540/2605/18, від 07.05.2020 року у справі №1.380.2019.001625, від 07.02.2023 року у справі №804/5961/16, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

З оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів вбачається, що при перевірці заявленої позивачем митної вартості товару відповідач дійшов висновку про те, що подані документи, які підтверджують митну вартість, містять розбіжності, перелік яких наведений у пункті 3.3 цього рішення.

В ході судового розгляду судом встановлено, що декларантом вартість товару була визначена відповідно до основного методу визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Так, з матеріалів справи вбачається, що 01 травня 2023 року між компанією Parvomay-BT Export LTD, як продавцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю Закарпатський Ферментаційний Завод, як покупцем, укладено Контракт №01/05-1, предметом якого згідно п.1.1. є обов`язок Продавця поставити, а Покупця прийняти та оплатити необроблену тютюнову сировину, різних типів, вирощених в Болгарії, а також соуси та ароматизатори (далі - товар). Відповідно до розділу 3 Контракту №01/05-1, загальна вартість товару становить 5000000 $ (п`ять мільйонів доларів США), який поставляється партіями у відповідності до замовлень покупця. Ціна зазначається в доларах США за кг, нетто (включаючи вартість тари, упаковки, маркування) окремо для кожної партії товару відповідно до специфікації. Умови поставки зазначаються у специфікації.

16.05.2023 року позивачем подано до Чернівецької митниці митну декларацію №23UА34U5, якою задекларовано для митного оформлення тютюнову неферментовану сировину: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу FCV ХСLЕ - 19440 кг - 108 коробок. У вказаній митній декларації визначено митну вартість товару за основним методом, а саме за фактурною вартістю, яка складає 39852,00 USD. Позивачем одночасно із митною декларацією надано відповідачу наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 11.05.2023; автотранспортна накладна CMR б/н від 11.05.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l (Movement certificate EUR.l) А від 12.05.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (специфікація для замовлення на постачання) №1 від 08.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт №01/05-1) від 01.05.2023 року; копія митної декларації країни відправлення №23BG003009AB511208 від 12.05.2023.

16.05.2023 року позивачем було подано до Чернівецької митниці митну декларацію №23UA35U4, якою було задекларовано для митного оформлення тютюнову неферментовану сировину: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу FCV XCLF - 19440 кг - 108 коробок. У вказаній митній декларації визначено митну вартість товару за основним методом, а саме за фактурною вартістю, яка складає 39852,00 USD. Позивачем одночасно із митною декларацією надано відповідачу наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 11.05.2023; автотранспортна накладна CMR б/н від 11.05.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l (Movement certificate EUR.l) A від 12.05.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (специфікація для замовлення на постачання) №2 від 08.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт №01/05-1) від 01.05.2023 року; копія митної декларації країни відправлення №23BG003009AB511192 від 12.05.2023.

16.05.2023 року позивачем подано до Чернівецької митниці митну декларацію №23UA36U3, якою було задекларовано для митного оформлення тютюнову неферментовану сировину: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу FCV XCLF - 19440 кг - 108 коробок. У вказаній митній декларації визначено митну вартість товару за основним методом, а саме за фактурною вартістю, яка складає 39852,00 USD. Позивачем одночасно із митною декларацією надано відповідачу наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 11.05.2023; автотранспортна накладна CMR б/н від 11,05.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR. 1 (Movement certificate EUR.1) А від 12.05.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (специфікація для замовлення на постачання) №3 від 08.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт №01/05-1) від 01.05.2023 року; копія митної декларації країни відправлення №23BG003009AB511449 від 12.05.2023.

18.05.2023 року позивачем подано до Чернівецької митниці митну декларацію №23UA21U5, якою було задекларовано для митного оформлення тютюнову неферментовану сировину: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу FCV XCLF - 19440 кг - 108 коробок. У вказаній митній декларації визначено митну вартість товару за основним методом, а саме за фактурною вартістю, яка складає 39852,00 USD. Позивачем одночасно із митною декларацією надано відповідачу наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 12.05.2023; автотранспортна накладна CMR б/н від 15.05.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR. 1 (Movement certificate EUR. 1 ) A від 15.05.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (специфікація для замовлення на постачання) №4 від 10.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт №01/05-1) від 01.05.2023 року; копія митної декларації країни відправлення №23BG003009AB513539 від 15.05.2023.

18.05.2023 року позивачем подано до Чернівецької митниці митну декларацію № 23UA19U3, якою було задекларовано для митного оформлення тютюнову неферментовану сировину: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу FCV XCLF - 19440 кг - 108 коробок. У вказаній митній декларації визначено митну вартість товару за основним методом, а саме за фактурною вартістю, яка складає 39852,00 USD. Позивачем одночасно із митною декларацією надано відповідачу наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 12.05.2023; автотранспортна накладна CMR б/н від 15.05.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l (Movement certificate EUR.l) А від 15.05.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (специфікація для замовлення на постачання) №5 від 10.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт №01/05-1) від 01.05.2023 року; копія митної декларації країни відправлення №23BG003009AB513547 від 15.05.2023.

Вказані документи підтверджують обґрунтованість зазначення позивачем у митних деклараціях вартості товару саме згідно вартості, вказаної у зазначених вище інвойсах № від 11.05.2023 року, № від 11.05.2023 року, № від 11.05.2023 року, № від 12.05.2023 року та № від 12.05.2023 року. Тобто, інформація про товар, узгоджується з відомостями в товаросупровідних документах, в тому числі, з реквізитами, необхідними для ідентифікації ввезеного товару та пов`язання наданих експортних декларацій з даними поставками товару.

Згідно вимог пункту 3 частини 2 статті 53 МК України, саме рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа є документами, які підтверджують митну вартість товарів.

При цьому, доводи апелянта щодо наявності розбіжностей у поданих до митного оформлення документах (зокрема щодо витрат на пакування та маркування товару), є безпідставними, оскільки відповідно згідно п. 3.3 Контракту № 01/05-1 від 01 травня 2023 року ціна товару включає вартість тари, упаковки та маркування.

Частиною 2 статті 53 МК України визначено те, які документи є такими, що підтверджують митну вартість товарів. Серед зазначених у вказаній статті документів, не зазначено пакувальних та вагових листів, як таких, які підтверджують митну вартість товарів, а тому їх відсутність не може безумовно свідчить про невірність зазначення позивачем митної вартості товарів.

Стосовно ж посилань апелянта в оскаржуваних рішеннях про ненадання декларантом замовлень покупця згідно контракту, то суд першої інстанції вірно вказав, що оскаржувані рішення не містить мотивування, яким чином ненадання такого документа як замовлення покупця обумовило висновок про відсутність документального підтвердження складової митної вартості за наявності інвойсів та експортної декларацій виробника товару.

Необхідно також врахувати, що по митних деклараціях від 18.05.2023 року поставка товару здійснювалась на умовах СІР, згідно яких на продавця також покладається обов`язок щодо забезпечення страхування від ризиків втрати і ушкодження товару під час перевезення на користь покупця. Отже, продавець укладає договір страхування і оплачує страхові внески. Таким чином, за умовами поставки СІР постачальник вже поніс витрати на страхування, тому вони були включені продавцем у вартість товару, яка відображена у відповідних супровідних документах, тому надання додаткових документів, в тому числі визначати вартість страхування митним законодавством не передбачається. Витрати щодо страхування належать продавцю.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи, зокрема, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (пункт 8).

Зважаючи на це, оскільки підстав вважати митну вартість заниженою у відповідача не було, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необґрунтованість сумнівів у митниці щодо правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів під час їх митного оформлення, як умови, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товару.

Згідно з частиною 7 статті 54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Зазначення відповідачем у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішеннях про коригування митної вартості товарів про відсутність в поданих декларантом документах всіх відомостей про складові митної вартості транспортного засобу без зазначення конкретного документа, який слід подати для підтвердження митної вартості товару, суд не визнає як обґрунтовану підставу для прийняття оскаржуваних рішень.

Доводи апелянта про те, що ним проводилися консультації із декларантом з метою визначення основи вартості товару, є безпідставними оскільки формальне посилання відповідача в оспорюваних рішеннях на проведення консультацій із декларантом без фактичного їх проведення не може бути підтвердженням здійснення таких консультацій. Як зазначено вище, відповідач не конкретизував документи, які слід подати декларантом для підтвердження задекларованої митної вартості, що ставить під сумнів проведення таких консультацій в усній формі взагалі.

Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного суду, висловленою у постанові від 14.06.2022 року у справі № 809/257/17 щодо схожих правовідносин.

У рішеннях про коригування митної вартості товарів, окрім наведених вище обставин, також зазначено про те, що за основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару за МД №UA100110/2023/524789 від 02.05.2023 - товар: «Тютюнова сировина. Тютюн теплового сушіння з частково або повністю відділеною середньою жилкою: - Необроблений тютюн FCV стрипс/Unmanufactured FCV Strips tobacco, Grade: MB RN - 14 040кг. У вигляді окремих листових пластин без середньої жилки та цілого листя від світло-коричневого до коричневого кольору, вологість складає 16- 18%,упаковано у 108 картон, коробки по 130кг. Сфера застосування - тютюнова промисловість, для промислового виготовлення сигарет. Країна виробництва - EU. Торговельна марка - NORD TABAK. Виробник - NORD TABAK AD.», рівень митної вартості 5,89 $/кг.

Аналіз показників, взятих за основу для визначення митної вартості митним органам, свідчить про те, що митним органом дійсно використано відомості щодо аналогічних категорій товарів, однак безпосереднє найменування та характеристика товару різняться. Вказане ставить під сумнів обґрунтованість проведених митним органом розрахунків.

Різниця між митною вартістю товару, задекларованого позивачем, та митною вартістю схожих товарів, що розмитнювались ним же чи іншими особами у попередніх періодах, не може свідчити про заниження митної вартості декларантом і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 19.02.2019 року у справі № 805/2713/16-а та підтриманою у постанові Верховного Суду від 30.06.2022 року у справі № 280/1824/19.

Отже, з врахуванням викладених вище обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів.

Відтак, позовні вимоги про визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень Чернівецької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів, колегія суддів вважає обгрунтованими.

Враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що при вирішенні даного публічно-правового спору, суд правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку і, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року відповідає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний суд вважає, що Чернівецький окружний адміністративний суд не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Чернівецької митниці залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Полотнянко Ю.П. Граб Л.С.