Справа № 460/14582/23
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/14582/23 пров. № А/857/22703/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Онишкевича Т.В., Сеника Р.П.

за участі секретаря судового засідання Демчик Л.Р.

позивач: ОСОБА_1

представника позивача: Тимошенко О.В.

представника відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Волинській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі № 460/14582/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

суддя в 1-й інстанції Дудар О.М.,

час ухвалення рішення 12год. 07 хв.

місце ухвалення рішення м. Рівне,

дата складання повного тексту рішення 16.11.2023,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області (далі також ГУНП у Волинській області , відповідач) та просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області від 05.06.2023 №1297/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» у частині застосування до ОСОБА_1 , майора поліції, слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області від 06.06.2023 №241о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 майора поліції, слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області, із служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 майора поліції, слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області.

В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що оскаржуваним наказом від 06.06.2023 № 241 о/с його звільнено зі служби в поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Підставою для прийняття вказаного наказу є наказ ГУНП у Волинській області від 05.06.2023 № 1297/в. Позивач зазначає про відсутність складу дисциплінарного проступку та, відповідно, неправомірність оскаржуваного наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та накладення крайнього заходу дисциплінарного впливу звільнення зі служби в поліції. Крім цього, вважає, що звільнення з посади відбулося з порушенням норм чинного законодавства. Службове розслідування було формальним, а висновок, складений за його наслідками, не містить належного обґрунтування вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Вказує, що у жодному кримінальному провадженні, щодо неналежного досудового розслідування яких було призначено службове розслідування, позивач не був призначений як слідчий слідчого відділення відділення №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції. Звертає увагу суду на те, що службовим розслідуванням було охоплено період п`ять місяців 2023 року, а позивач на посаді слідчого перебував з 29.03.2023 та працював до незаконного звільнення лише 26 календарних (20 робочих) днів. Також вказує про те, що позивач не міг самостійно змінити ключ доступу до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки у випадку переведення на іншу посаду обов`язок надіслати відповідну інформацію до адміністратора реєстру покладається на кадровий підрозділ.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 31.10.2023 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області від 05.06.2023 №1297/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів, запропонованих дисциплінарною комісією» в частині застосування до майора поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області, дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області від 06.06.2023 №241о/с «По особовому складу».

Поновлено ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області з 07 червня 2023 року.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 з Головного управління Національної поліції у Волинській області середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 07 червня 2023 року до 31 жовтня 2023 року в сумі 165843 (сто шістдесят п`ять тисяч вісімсот сорок три) гривні 93 копійки.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Волинській області судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 15000 (п`ятнадцять тисяч) гривень.

Приймаючи оскаржене рішення судом першої інстанції встановлено, що за відсутності беззаперечних доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, підстави для звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції були відсутні.

Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив відповідач, який у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та в прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Зокрема в апеляційній скарзі зазначає, що відповідно до матеріалів справи, підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало порушення ним саме службової дисципліни та надавалась правова оцінка наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. Звертає увагу суду на те, що законодавець чітко визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту НПУ, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

ГУНП у Волинській області вважає, що в ході проведення службового розслідування було повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Як вбачається із матеріалів справи, висновок службового розслідування, був сформований з урахуванням всіх обставин справи, а встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми для висновку про порушення позивачем службової дисципліни.

Щодо обрання відносно ОСОБА_1 саме дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, апелянт звертає увагу суду на те, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Відтак вважає, що начальнику ГУНП у Волинській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

В судовому засіданні позивач та його представник, заперечили проти задоволення апеляційної скарги та надали пояснення, просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача та його представника, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, з наступних підстав.

З матеріалів справи слідує, що позивач, ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ України з 01.09.2009, з 07.11.2015 після успішного проходження атестації в Національній поліції України У липні 2020 року отримав спеціальне звання середнього складу поліції майор поліції.

Ці обставини підтверджуються наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 30.07.2020 №279о/с «По особовому складу» та послужним списком ОСОБА_1 (№) (т.1 а.а.с.39, 48-57).

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 29.03.2023 №129о/с «По особовому складу» майора поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції, із звільненням з посади заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП (т.1 а.с.41).

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 02.06.2023 №625 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактами, викладеними у доповідній записці заступника начальника організаційно-методичного відділу слідчого управління ГУНП ОСОБА_2 від 02.06.2023 (т.1 а.а.с.63-64).

Цим же наказом створено дисциплінарну комісію, до складу якої заступника начальника слідчого управління ГУНП у Волинській області підполковника поліції ОСОБА_3 (голова комісії), т.в.о.заступника начальника управління - начальника відділу підтримки управління головної інспекції ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 , старшого слідчого в ОВС організаційно-методичного відділу слідчого управління ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5 та юрисконсульта сектору правового забезпечення ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 ..

На виконання зазначеного наказу дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції у Волинській області проведено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом незадовільної роботи з розслідування кримінальних проваджень про шахрайства та дорожньо-транспортні пригоди слідчими слідчого відділення відділення №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області, за наслідком якого складено висновок службового розслідування від 05.06.2023 №5637/24/1-2023 (т.1 а.а.с.111-130).

Зазначеним висновком рекомендовано застосувати до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 05.06.2023 №1297/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів, запропонованих дисциплінарною комісією» наказано застосувати до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (т.1 а.а.с.34).

Згідно із цим наказом, дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за вчинення дисциплінарного проступку, що призвело до систематичного порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, недотриманні положень вимог частини 8 пункту 4 розділу V наказу МВС України №570 від 06.07.2017 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів», посадової інструкції, керівних вказівок Національної поліції України та Головного управління Національної поліції у Волинській області, щодо дотримання законності та службової дисципліни, та виразилося у самоусуненні від виконання своїх службових обов`язків, зокрема по розслідуванню кримінальних проваджень, про тяжкі злочини, передбачені ч.3 ст.190 КК України, невиконання слідчих та процесуальних дій, що призвело до неприйняття у них тривалий час законних процесуальних рішень і, як наслідок, відсутність будь-яких практичних результатів роботи.

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 06.06.2023 №241о/с «По особовому складу» майора поліції ОСОБА_1 звільнено 06 червня 2023 року з посади слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП, за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби).

Позивач вважаючи оскаржені накази відповідача протиправними, звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Громадянам згідно з ст. 43 Конституції України гарантується захист від незаконного звільнення.

Загальні правові засади і гарантії здійснення громадянами України свого конституційного права на працю визначає Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у ст. 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9 Про практику розгляду судами трудових спорів, при розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням) і перевіряти їх відповідність законові.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у ст. 47 вказаного Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 ст. 18 цього ж Закону, визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України» (далі - Закон № 2337-VIII).

В розумінні ч. 1 ст. 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За ч. 3 ст. 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом (ч. 3 ст. 11 Закону № 2337-VIII).

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Закону № 2337-VIII).

Враховуючи зазначені вище приписи можна дійти висновку, що недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватись заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів Національної поліції.

Відповідно до розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Абзацами першим, другим пункту 1, шостим пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Тобто, законодавством встановлено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку та недотримання поліцейським зазначених вище вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно з ст. 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 1, ч. 2, ч. 4 ст. 16 Закону № 2337-VIII).

Згідно з ч. 3 ст. 19 Закону № 2337-VIII під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Звільнення поліцейського із служби в поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Розділом ІІ Порядку № 893 визначено підстави для проведення службового розслідування.

Так, відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Порядку № 893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктами 2, 4, 5 Розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування дійшла висновку про існування підстав для звільнення ОСОБА_1 із служби в поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII.

Зокрема, по змісту висновку вказано, що: «В ході роботи дисциплінарної комісії, вивченням матеріалів встановлено, що слідчими СВ ВП №1 (м.Ківерці) упродовж 5 місяців 2023 року розслідувалося 1076 кримінальних проваджень, закінчено 191 провадження або 17,8%. За результатами досудового розслідування 47 кримінальних проваджень скеровано до суду з обвинувальними актами навантаження на одного практичного слідчого становить 4,3, що є найменшим показником (по області 4,98). Прийняте рішення про закриття у 125 кримінальних провадженнях, на 24 менше в порівнянні з минулим роком (2022 -149). Однак, при цьому, у 55 або 44% (найбільший показник по області) раніше закритих кримінальних провадженнях досудове розслідування відновлене, лише за травень у 10 провадженнях.

Так, 02.05.2023 прокурором Ківерцівського відділу Луцької окружної прокуратури Олішкевичем О.В. відповідно до даних ЄРДР відновлене досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000553, розпочатому за ч.2 ст.286 КК України, оскільки слідчим Кральковським В.В. при внесенні даних про закриття 28.02.2023 вказане кримінальне провадження не було прийняте до свого провадження.

Опитаний з вищевказаного слідчий слідчого відділення ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області майор поліції ОСОБА_1 05.06.2023 пояснив, що перебуваючи на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Волинській області, ним у кримінальному провадженні №0000553 від 21.11.2021, розпочатому за ч.2 ст.286 КК України, було прийнято рішення про призначення себе слідчим у даному кримінальному провадженні, для прийняття в подальшому кінцевого процесуального рішення за п.2 ч.1 ст.284 КПК України, та так як це виконувалося після 20 години 28 лютого 2023 року, котрий є останнім днем місяця, то виконувалося поспіхом, і ним була допущена технічна помилка щодо неприйняття даного кримінального провадження до свого провадження.

На початок квітня 2023 року в залишку СВ ВП №1 (м.Ківерці) перебувало 29 кримінальних проваджень вказаної категорії, упродовж квітня прийнято в 2-х рішення про закриття, знову лише слідчим Романюком Б. і з урахуванням поточної реєстрації, на час заслуховування залишок проваджень зріс до 33, а станом на 01.06.2023 він не змінився. Так, за результатами роботи слідчих підрозділів упродовж 5 місяців встановлено, що питома вага встановлених осіб про зареєстровані кримінальні правопорушення, передбачені ст.286 КК України, у ВП №1 (м.Ківерці) є найнижчою в області - 9,1%, при середньому по області - 39,3%.

Начальником слідчого управління 09.05.2023 проведено заслуховування стану досудового розслідування кримінальних проваджень, розпочатих за фактами дорожньо-транспортних пригод, учинених на території обслуговування відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області.

Наказом начальника ГУНП у Волинській області від 29.03.2023 №129о/с майора поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділення ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області, звільнивши з посади заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в області.

Однак, аналізом проведеного заслуховування встановлено, що досудове розслідування кримінальних проваджень про дорожньо-транспортні пригоди здійснювалось виключно слідчим слідчого відділення ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області Богданом Романюком, ним же особисто здійснювались огляди місця події за фактами дорожньо-транспортних пригод.

Натомість, слідчим Кральковським В.В., який має досвід у розслідуванні кримінальних проваджень про дорожньо-транспортні пригоди, усі необхідні засоби, упродовж квітня-травня 2023 року не проведено жодної слідчої дії, не прийнято до провадження жодного кримінального провадження та не прийнято кінцевого процесуального рішення, що призвело до збільшення залишку нерозслідуваних таких проваджень.

Крім того, слідчим Кральковським В.В. в порушення вимог Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, із відповідними змінами та доповненнями, не було змінено ключ доступу до ЄРДР, останнього не було можливості призначити старшим слідчим у кримінальних провадженнях.

Опитаний начальник відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП підполковник поліції ОСОБА_7 пояснив, що проведеним заслуховуванням стан розслідування кримінальних проваджень про ДТП, які розслідуються слідчими ВП №1 (м.Ківерці), визнаний незадовільним.

Встановлено, що на час заслуховування в залишку перебувало 33 кримінальних провадження вказаної категорії, з яких 7 із смертельними наслідками. З числа розпочатих у поточному році 8 проваджень. У 8 кримінальних провадження, що розпочаті упродовж 2021-2022 років, надано вказівки на проведення конкретних слідчих дій чи призначення судових експертиз, які як правило стосувалися проведення слідчого експерименту, який не потребує спеціальних поглиблених знань в галузі розслідування дорожньо-транспортних пригод та призначення відповідних експертиз. В 7 кримінальних провадженнях вказано на прийнятті кінцевих процесуальних рішень, оскільки основний необхідний комплекс слідчих дій та відповідних судових експертиз проведений.

Так, у кримінальному провадженні №0000486 від 07.10.2021, розпочатому за ч.1 ст.286 КК України, на час заслуховування не було становлено як відносно автомобіля розташовувався пішохід і відповідно не прийнято кінцевого рішення, на час проведення службового розслідування казані недоліки не усунуто, рішення не прийнято.

По кримінальному провадженню №0000552 від 21.11.2021, розпочатому за ч.1 ст.286 КК України, із урахуванням заявленого клопотання до попереднього слідчого експерименту, необхідно було провести слідчу дію за участю водія і за результатами проведених слідчих дій вирішити питання про необхідність призначення інженерно-транспортної експертизи. На час проведення службового розслідування вказана слідча дія не проведена.

По кримінальному провадженню №0000444 від 18.09.2022, розпочатому за ч.1 ст.286 КК України, необхідно провести детальний допит учасників та свідків пригоди і вже з урахуванням наявних відеозаписів та юнь провести відповідні слідчі експерименти, однак на даний час жодної вказівки не виконано і як наслідок рішення не прийнято.

В кримінальному проваджені №0000514 від 30.10.2022, розпочатому за ч.1 ст.286-1 КК України, було вказано на проведенні додаткових допитів водія та свідків пригоди і проведення за їх участю слідчих експериментів та призначення інженерно-транспортної експертизи, чого на даний час не зроблено.

По кримінальному провадженню №0000544 від 16.11.2022, розпочатому за ч.2 ст.286 КК України, необхідно було провести слідчий експеримент, з метою встановлення можливості виявити рух гужового транспорту, загальної видимості проїзної частини тощо і за результатами проведеної слідчої дії призначити відповідну інженерно-транспортну експертизу. На час проведення службового розслідування не виконано.

В кримінальному проваджені №0000335 від 09.05.2020, розпочатому за ч.1 ст.286 КК України, де вказано на проведені з свідками пригоди повторного слідчого експерименту, за результатами якого необхідно призначити відповідну інженерно-транспортну експертизу, однак на даний час вказаної слідчої дії не зроблено.

Також у кримінальному проваджені №0000281 від 21.06.2021, розпочатому за ч.2 ст.286-2 КК України, аналогічно було вказано на необхідності проведення додаткових детальних допитів учасників пригоди, конкретизувати їх показання на місці під час проведення слідчого експерименту та з урахуванням здобутих даних призначити інженерно- транспортну експертизу і як результат на даний час вказані недоліки не усунуто.

Крім того, було встановлено, що в частині кримінальних проваджень, що перебувають у залишку, на час проведення заслуховування жодних слідчих дій не проводиться, експертизи не виконуються, а в них можливо прийняття кінцевих процесуальних рішень, однак провадження лежить тривалий час без руху.

Так, в кримінальному проваджені № 0000426, розпочатому 13.09.2021 за ч.2 ст.286 КК України, №0000625 від 07.07.2013 та №0000329 від 17.06.2019, вказано на прийняття кінцевих процесуальних рішень, однак упродовж місяця рішення у провадженні не прийнято та жодних слідчих дій не проводиться, а провадження перебуває в залишку.

Аналогічна ситуація в кримінальних провадженнях №0000348 від 17.07.2022 за ч.2 ст.286 КК України, №0000117 від 05.03.2023 за ч.1 ст.286 КК України та №0000173 від 03.04.2023 за ч.1 ст.286 КК України, де вказано на необхідності скерування цих проваджень до процесуального керівника із проектами повідомлень про підозру, однак на даний час у кримінальних провадженнях особам про підозру не повідомлено і провадження перебувають у залишку, жодних слідчих дій по них не проводиться.

Опитаний з вищевказаного слідчий слідчого відділення ВП №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області майор поліції Кральковський В.В. 05.06.2023 пояснив, що з 29 березня 2023 року його переведено на посаду слідчого слідчого відділення поліції Т1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області, а з 31 березня 2023 року перебував у відпусті 10 діб по 09.04.2023 та в подальшому також у відпустці на 10 діб з 14.04.2023 по 23.04.2023.

Щодо проведення заслуховування стану кримінальних проваджень, розпочатих за фактами дорожньо-транспортних пригод, учинених на території обслуговування відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області, що відбувалося 09.05.2023, присутній не був, так як кримінальних проваджень даної категорії у його провадженні не перебувало, а з 10.05.2023 перебував у відрядженні для надання практичної допомоги до відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Волинській області.

Відповідно до зазначених кримінальних проваджень, а саме №0000426, розпочатого 13.09.2021 за ч.2 ст.286 КК України, №0000625 від 07.07.2013 за ч.2 ст.286 КК України, №0000329 від 17.06.2019 за ч.2 ст.286 КК України, №0000348 від 17.07.2022 за ч.2 ст.286 КК України, №0000117 від 05.03.2023 за ч.1 ст.286 КК України, №0000173 від 03.04.2023 за ч.1 ст.286 КК України, №0000486 від 07.10.2021 за ч.1 ст.286 КК України, №0000552 від 21.11.2021 за ч.1 ст.286 КК України, №0000444 від 18.09.2022 за ч.1 ст.286 КК України, №0000544 від 16.11.2022 за ч.1 ст.286 КК України, №0000281 від 21.06.2021 за ч.2 ст.286-2 КК України йому розслідування не доручалося та кримінальні провадження не приймалися до провадження, про що свідчать матеріали кримінальних проваджень та відомості у Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

Після призначення на посаду слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області 24 квітня 2023 року його ознайомлено з посадовими інструкціями, відповідно до котрих не передбачено, що він закріплений за розслідуванням кримінальних проваджень у сфері транспорту, передбачених ст.ст.286, 286-1 КК України.

За приписами п.17 ч.1 ст.3 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Із наведеною нормою кореспондує норма п.1 розд.VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 №570, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.07.2017 за №918/30786 (далі Положення №570), згідно з якою слідчий - службова особа органу Національної поліції України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Згідно з ч.2 ст.40 КПК України, слідчий уповноважений: 1) починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 2) проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом; 3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам; 5) звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій; 6) повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру; 7) за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження; 8) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу; 9) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до п.3 розд.VI Положення №570, при виконанні своїх службових обов`язків слідчий зобов`язаний, зокрема: під час досудового розслідування дотримуватися вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; забезпечувати повне, усебічне та неупереджене розслідування кримінальних правопорушень у межах установлених КПК України строків; виконувати доручення та вказівки прокурора, які надаються в письмовій формі.

Судом встановлено, що висновки про недотримання окремими працівниками поліції норм кримінального процесуального законодавства України дисциплінарною комісією було зроблено за результатами аналізу стану кримінальних проваджень за п`ять місяців 2023 року.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, майора поліції ОСОБА_1 було призначено на посаду слідчим слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції наказом від 29.03.2023 №129о/с (т.1 а.с.41).

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 31.03.2023 №137о/с «По особовому складу» майору поліції ОСОБА_1 , слідчому слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції надано частину невикористаної відпустки (з розрахунку 10 діб основної оплачуваної відпустки за 2022 рік) з 31 березня по 09 квітня 2023 року включно, з виїздом до Рівненської області (т.1 а.с.60).

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 14.04.2023 №160о/с «По особовому складу» майору поліції ОСОБА_1 , слідчому слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції надано частину невикористаної відпустки (з розрахунку 10 діб основної оплачуваної відпустки за 2022 рік) з 14 квітня по 23 квітня 2023 року включно, з виїздом до Рівненської області (т.1 а.с.61).

Наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області від 10.05.2023 №510 «Про надання практичної допомоги» майора поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції було відряджено для надання практичної допомоги до відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП у Волинській області з 10.05.2023 по 31.05.2023 (т.1 а.с.42).

Отже, у період п`ять місяців (січень-травень) 2023 року на посаді слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції Кральковський В.В. перебував 22 календарні дні, з них 18 робочих днів: з 29.03.2023 до 30.03.2023, з 10.04.2023 до 13.04.2023, з 24.04.2023 до 09.05.2023.

Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що з огляду на зазначені обставини та положення ст.219 КПК України щодо строків досудового розслідування, безпідставними є твердження відповідача про неприйняття позивачем у кримінальних провадженнях законних процесуальних рішень тривалий час.

Що стосується порушень, допущених ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0000553, суд першої інстанції вірно встановив, що позивач визнав вчинене ним порушення як у ході службового розслідування, так і під час судового розгляду справи та дійшов правильного висновку, що оскільки зазначене порушення вчинене позивачем 28 лютого 2023 року під час перебування на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції у Волинській області, на яку останній був призначений наказом від 09.09.2022 №340о/с «По особовому складу» (т.1 а.с.40), відтак така обставина унеможливлює застосування будь-якого дисциплінарного стягнення до позивача, як до слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції.

Також суд апеляційної інстанції враховує те, що на виконання ухвали суду від 20.07.2023 про витребування доказів Головним управлінням Національної поліції у Волинській області було надано суду додаткові докази - витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії постанов про призначення групи слідчих та інформацію про рух кримінальних проваджень №0000553, №000486, №0000552, №0000444, №0000514, №0000544, №0000335, №0000281, №0000426, №0000625, №0000329, №000348, №0000117, №0000173 (т.1- а.а.с.197-249).

Дослідженням зазначених доказів судом першої інстанції вірно встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 не був уповноважений здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень у зазначених кримінальних провадженнях (крім провадження №0000553), оскільки не був визначений як слідчий у встановленому порядку.

Так, в Єдиному реєстрі досудових розслідувань не міститься жодної інформації щодо ОСОБА_1 як слідчого у кримінальних провадженнях №000486, №0000552, №0000444, №0000514, №0000544, №0000335, №0000281, №0000426, №0000625, №0000329, №000348, №0000117, №0000173 (т.1 а.а.с.206, 209, 213, 217, 220, 224, 228, 232, 236, 240, 244, 248, 249).

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч вище вказаному відповідачем в суді першої та апеляційної інстанції не надано доказів ознайомлення позивача з постановами про включення його до складу групи слідчих. Інформація про зазначені процесуальні дії відсутня у Єдиному реєстрі досудових розслідувань та, крім того, жодних доказів ознайомлення позивача із такими постановами відповідачем суду не надано.

Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що покладення на позивача відповідальності за невчинення процесуальних дій у кримінальних провадженнях, у яких він не визначений як слідчий, є протиправним, суперечить положенням ч.2 ст.13 Дисциплінарного Статуту.

Щодо твердження відповідача у висновку службового розслідування про порушенням позивачем вимог Положення №298 , а саме нездійснення заміни ключа доступу до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а відтак можливість призначити ОСОБА_1 старшим слідчим у кримінальних провадженнях була відсутня.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції також вірно не погодився з доводами відповідача про те, що ОСОБА_1 допустив порушення Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 із відповідними змінами та доповненнями, а саме не змінив ключ доступу до ЄРДР.

Так, наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 затверджено Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення. Даним положенням передбачено, що власником і розпорядником Реєстру є держава в особі Офісу Генерального прокурора, який здійснює виконання функцій адміністратора.

Пунктом 6 розділу І визначено, що виконання функцій адміністратора Реєстру покладається на регіональні (обласні) прокуратури (за винятком спеціалізованих), якими забезпечуються адміністрування та моніторинг використання системи, надання (обмеження) реєстраторам і користувачам доступу до Реєстру у визначених цим Положенням випадках, перевірка дотримання дисципліни та системи безпеки, проведення навчання щодо користування Реєстром, а також виконання інших функцій, передбачених цим Положенням.

Користувачі і реєстратори спеціалізованих прокуратур на правах регіональних (обласних) прокуратур чи їхніх структурних підрозділів, місцевих (окружних) прокуратур чи їхніх структурних підрозділів, а також органів досудового розслідування, повноваження яких поширюються на декілька областей, отримують електронні ключі доступу в регіональних (обласних) прокуратурах за місцем розташування цих прокуратур чи органів досудового розслідування (п. 7).

Пунктом 11 розділу І розділу «Загальні положення» положення передбачено, що кадрові підрозділи органів прокуратури, поліції, Служби безпеки України, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, Національного бюро, Державного бюро розслідувань не пізніше наступного робочого дня після підписання наказу про призначення, переведення, покладення виконання обов`язків, звільнення чи відсторонення від посади керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування та слідчого, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), детективів підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного бюро направляють його засвідчену копію чи витяг особам, відповідальним за ведення довідників зазначених відомств, для внесення до них змін про Реєстратора та Користувача.

Начальник підрозділу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівник органу досудового розслідування, не пізніше наступного робочого дня після підписання наказу про уповноваження працівника іншого підрозділу здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків або про припинення ним таких повноважень забезпечує направлення його засвідченої копії чи витягу з наказу особам, відповідальним за ведення довідників Реєстру, для внесення до них змін про Реєстратора та Користувача.

Судом досліджено відповідь Волинської обласної прокуратури від 20.06.2023 №09/1-1425вих-23, у якому вказано, що відділ інформаційних технологій Волинської обласної прокуратури не отримував витяг з наказу Головного управління Національної поліції у Волинській області №129о/с від 29.03.2023 про призначення ОСОБА_1 на посаду слідчого слідчого відділення №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області (т.1 а.с.168).

Згідно з листом Офісу Генерального прокурора від 21.06.2023 №32-102вих-23, витяг з наказу Головного управління Національної поліції у Волинській області №129о/с від 29.03.2023 «По особовому складу» про призначення ОСОБА_1 на посаду слідчого слідчого відділення №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області до Департаменту інформаційних технологій не надходив (т.1 а.с.170).

У цьому ж листі Офіс Генерального прокурора повідомив про те, що порядок видачі, блокування, скасування кваліфікованого електронного підпису до Реєстру визначений у Регламенті кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг органів прокуратури України (далі Регламент).

Відповідно до п.4.6.1 Регламенту та ст.22 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII, для отримання кваліфікованого електронного підпису необхідна особиста присутність особи, а п.4.20 регламентуються дії з кваліфікованим електронним підписом у випадку переведення, звільнення та відсторонення користувача. В разі надходження наказу про тимчасове покладання обов`язків на користувача відповідною особою КНЕДП ОПУ вносяться зміни в довіднику організаційної структури Реєстру без необхідності змін в сертифікаті кваліфікованого електронного підпису.

Отже, враховуючи встановлену наведеними нормами процедуру зміни статусу реєстратора та користувача, у позивача після призначення на посаду слідчого не було обов`язку вчиняти будь-які дії щодо заміни електронного ключа доступу до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Натомість, такий обов`язок існував у начальника слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції та кадрового підрозділу Головного управління Національної поліції у Волинській області та виконаний останніми не був.

Суд першої інстанції вірно встановив, що зазначені обставини не були досліджені під час проведення службового розслідування, а відтак, дисциплінарною комісією зроблено поверховий висновок про порушення позивачем вимог Положення №298 в частині заміни ключа доступу до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, суд вірно встановив, що згідно з інформацією Головного управління Національної поліції у Волинській області від 22.06.2023 №6166/02/24/1-2023, витяг з наказу від 29.03.2023 №129о/с «По особовому складу» (щодо призначення позивача на посаду слідчого) надійшов до слідчого управління 31.03.2023 та в подальшому був доведений до відома ОСОБА_1 безпосереднім керівником (т.1 а.с.166).

У період з 31.03.2023 до 09.04.2023 позивач перебував у відпустці згідно з наказом від 31.03.2023 №137о/с. Доказів ознайомлення позивача із наказом від 29.03.2023 №129о/с відповідачем суду не надано.

З посадовою інструкцією слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області, затвердженою 24.04.2023, ОСОБА_1 було ознайомлено лише 24.04.2023, що підтверджується власноручно вчиненим ним підписом (т.1 а.а.с.45-47).

З висновку службового розслідування від 05.06.2023 вбачається, що ці обставини не досліджувалися дисциплінарною комісією, як не досліджувався і той факт, що посадова інструкція не містить функціонального розподілу посадових обов`язків між слідчими слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області та закріплення слідчих за певною категорією злочинів.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що висновок службового розслідування не підтверджує всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку позивачем та не встановлює вину поліцейського.

Крім цього, колегія суддів вважає, що висновок службового розслідування, складений з порушенням встановленої процедури.

Як встановлено судом, на дату призначення службового розслідування ОСОБА_1 перебував на посаді слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції. Підставою проведення службового розслідування слугувала доповідна записка щодо результатів роботи слідчих слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції.

Поряд з цим, у наказі Головного управління національної поліції у Волинській області від 02.06.2023 №625 відсутні прізвище, імена, по батькові та посади поліцейських, щодо яких буде проведено службове розслідування, а у склад комісії не включено працівників відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького Луцького районного управління поліції Головного управління національної поліції у Волинській області.

У наказі від 05.06.2023 №1298/в зазначено про систематичне порушення ОСОБА_1 вимог Закону №580-VIII, Дисциплінарного Статуту, наказу МВС України від 06.07.2017 №570, посадової інструкції, керівних вказівок Національної поліції України та Головного управління Національної поліції у Волинській області.

Колегія суддів також зауважує, що звільнення за систематичне порушення вимог законодавства та невиконання посадових обов`язків може бути застосовано до осіб, які раніше допускали подібне порушення, були притягнуті до відповідальності, проте застосовані заходи стягнення не мали позитивних наслідків і особою знову було вчинено дисциплінарний проступок.

Доказів існування таких обставин відповідачем до суду першої та апеляційної інстанції не надано.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 №2123-IX, який набрав чинності 01.05.2023, було доповнено Дисциплінарний Статут розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Так, згідно із ст.26 Дисциплінарного Статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.29 Дисциплінарного Статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Тобто, дискреційні повноваження керівника, уповноваженого на застосування до поліцейського заходів дисциплінарного впливу, на час воєнного стану обмежені вказаною нормою права, яка визначає порядок накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 на території України введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і триває донині.

Судом першої інстанції вірно встановлено та не заперечується сторонами, що на час притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач не мав діючих дисциплінарних стягнень.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність спірних наказів, а тому такі підлягають скасуванню, а позивач поновленню з 07.06.2023 на службі в Національній поліції на посаді слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м.Ківерці) Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області.

Крім цього, колегія суддів погоджується з висновками суду попередньої інстанції щодо розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Так, виплата грошового забезпечення поліцейському під час вимушеного прогулу регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за №669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі Порядок №260).

Пунктом 6 розділу III Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Згідно з довідкою Головного управління національної поліції у Волинській області від 27.10.2023 №1390/29/01-2023, середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_1 становить 1128,19 грн (55152,70/61).

Період вимушеного прогулу позивача з 07.06.2023 до 31.10.2023 охоплює 147 календарних днів.

Отже вірним є висновок суду першої інстанції, що на користь позивача слід стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 07.06.2023 до 31.10.2023 у сумі 165843,93грн (1128,19 х147).

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.

Керуючись ч. 3 ст. 243, статтями 139, 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Волинській області залишити без задоволення.

Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі № 460/14582/23 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник
Повне судове рішення складено 14 березня 2024 року