Справа № 340/9859/23
Суддя: С.В. ДЕГТЯРЬОВА
Дата ухвалення: 2024-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/9859/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дегтярьової С.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, )

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 16.08.2023 р. №4, яким фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності та накладено штраф у розмірі 5100 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 16.08.2023 р. №4, яким фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності та накладено штраф у розмірі 61564,78 грн.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (а.с.35).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на порушення відповідачем процедури проведення перевірки, за результатами якої прийнято спірні рішення. Так, позивач зазначає, що, відповідно до наказу ГУ ДПС у Кіровоградській області №961-п від 24.07.2023 р., призначено проведення фактичної перевірки. Представник позивача стверджує, що позивачу не було вручено ні наказ, ні направлення на перевірку, не пред`явлено службові посвідчення посадових осіб ГУ ДПС у Кіровоградській області. Представник позивача звертає увагу, що в акті відсутній його реєстраційний номер, що свідчить про порушення порядку його складення та надання платнику податків. Крім того, в акті перевірки від 27.07.2023 р. відсутні підписи платника податку або його законного представника. Також, ГУ ДПС у Кіровоградській області ні в акті перевірки від 27.07.2023 р., ні в оскаржуваних рішеннях чітко не встановлено, за які конкретно порушення позивача притягнуто до відповідальності. Це й стало причиною звернення до суду з даним позовом.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що фактична перевірка господарської одиниці - магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ФОП ОСОБА_1 , проведена на підставі рішення керівника ГУ ДПС у Кіровоградській області, оформленого наказом від 24.07.2023 року №961-п на підставі ст.19-1, п.п.20.1.2, 20.1.4, 20.1.8 - 20.1.11 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.3 п.75.1 ст.75, пп. 80.2.2 п.80.2 ст.80 Податкового Кодексу України від 2 грудня 2010 року №2755-VI із змінами та доповненнями, тривалістю 4 доби за період діяльності платника з 01.01.2023 по 28.07.2023 року.

Відповідач стверджує, що наказ складений відповідно до законодавства України та копія якого вручена продавцю ОСОБА_2 (яка провела розрахункову операцію в ході проведення фактичної перевірки, що оформлено додатком до акта перевірки). За результатами перевірки, перевіряючими 27.07.2023 року складено Акт фактичної перевірки від 27.07.2023 року (реєстр. номер 5553/11/28/РРО/ від 31.07.2023 року) з викладеними в п.3.1 розділ.3 «Висновки перевірки» порушення, встановлені перевіряючими в ході фактичної перевірки. В подальшому, продавець ФОП ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в п.4.1 розд.4 «Прикінцеві положення» акта фактичної перевірки від 16.08.2023 року зазначила про відсутність зауважень до висновків акта фактичної перевірки від 27.07.2023, та 27.07.2023 отримала під підпис після ознайомлення, його другий примірник. Заперечення ФОП ОСОБА_1 на результати та висновки акта фактичної перевірки від 27.07.2023 року до ГУ ДПС у Кіровоградській області, не подавалися. У встановлений законодавством термін, ГУ ДПС у Кіровоградській області 16.08.2023 винесло відповідні податкові повідомлення-рішення (ППР) за №4, №4, та з відповідним розрахунком штрафних санкцій, надіслало на податкову адресу ФОП ОСОБА_1 . Доводячи дотримання порядку призначення та проведення фактичної перевірки, а також правомірність спірних податкових повідомлень-рішень, представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити (а.с.75-77).

Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому додатково описано позицію з приводу суті порушення (а.с.81-85).

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Позивач провадить господарську діяльність у магазині " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", розташованому у АДРЕСА_2 .

Наказом Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 24.07.2023 №961-п на підставі ст.19-1, п.п.20.1.2, 20.1.4, 20.1.8-20.1.11 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.3 п.75.1 ст.75, пп.80.2.2 п.80.2 ст.80, п.69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України призначено проведення фактичної перевірки господарської одиниці магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", що належить ФОП ОСОБА_1 з 25.07.2023 тривалістю 4 доби за період діяльності з 01.01.2023 по 28.07.2023 з метою здійснення контролю за дотриманням норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платником податків розрахункових операцій, введення касових операцій, наявності ліцензій, дотримання роботодавцем законодавства стосовно укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими) особами, порядку розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги), а також тимчасово, на період до припинення або скасування дії воєнного стану в Україні, під час здійснення контролю за дотриманням платниками податків вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки) (а.с.42).

На підставі цього наказу посадовим особам ГУ ДПС Кіровоградської області видано направлення на проведення фактичної перевірки магазину "Маячок" (а.с.43-44).

За результатами проведеної перевірки позивача, складено акт фактичної перевірки №5553/11/28/РРО/ від 27.07.2023, яким встановлено:

- порушення пункту 1, 2, 11 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі - Закон №265-ВР);

- ч.2 р.2 Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 р. № 13 (а.с.46-47).

Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області винесено податкові повідомлення-рішення від 16.08.2023 р. №4 та №4 про застосування штрафних санкцій (а.с.17-19).

Не погодившись з прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач оскаржив їх до ДПС України (а.с.20-23).

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 31.10.2023 р. податкові повідомлення-рішення від 16.08.2023 №4, №4 залишені без змін, а скарга без задоволення (а.с.26-28).

Позивач через свого представника звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Пунктом 20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового Кодексу України визначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно із пп.75.1.3 п.75.1 ст.75 ПК України, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до п.81.1 ст.81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу; копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Непред`явлення або не надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.

При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.

У разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) розписатися у направленні на перевірку посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, який засвідчує факт відмови.

У такому випадку акт про відмову від підпису у направленні на перевірку є підставою для початку проведення такої перевірки.

У позові представник позивача посилається на те, що ГУ ДПС у Кіровоградській області не було пред`явлено (вручено) наказ, направлення та службові посвідчення посадових осіб, що проводили перевірку.

Як з`ясовано з матеріалів справи, перевірка проведена в присутності продавця ОСОБА_2 , яка власноруч розписалася на направленнях на перевірку, а також під підпис отримала копію наказу від 24.07.2023 №961-п (а.с.43-44, 47зв.).

При цьому суд зазначає, що у разі ненадання посадовими особами контролюючого органу документів на перевірку, особа, відповідно до норм ст.81 ПК України, була вправі не допустити їх до її проведення, однак таких дій продавцем здійснено не було.

Суд також не приймає до уваги посилання представника позивача на те, що акт перевірки не зареєстрований у встановленому законом порядку в силу наступного.

Так, позивачем до матеріалів позовної заяви додано акт перевірки без дати його реєстрації та номеру (а.с.9-11). Відповідачем до матеріалів справи наданий примірник вказаного акту із відповідною датою складання та номером (а.с.46-47).

З цього приводу суд зазначає, що п.86.5 ст. 86 ПК України визначено, що акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).

Примірник акту, який відповідач залишив після перевірки в магазині позивача, не містить реєстраційного номеру оскільки він був зареєстрований податковим органом в офісі податкової в порядку п.86.5 ст.86 ПК України, тобто не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки, а тому суд не приймає до уваги посилання позивача на допущене порушення у цій частині.

У позовній заяві представник позивача стверджує, що ні в акті фактичної перевірки, ні в оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях чітко не встановлено, за які конкретно порушення позивача притягнуто до відповідальності.

Так, досліджуючи спірні податкові повідомлення-рішення судом встановлено, що на підставі акта перевірки №5553/11/28/РРО/ НОМЕР_1 від 27.07.2023 р. встановлено порушення позивачем п.1, п.2, п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" №265/95-ВР від 06.07.1995 р. та на підставі п.п.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України і п.1, п.7 ст.7 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" до позивача застосовано штрафні фінансові санкції. Розрахунок штрафних санкцій до акту перевірки, копія якого додатна до позовної заяви ОСОБА_1 , містить розмежування штрафних санкцій за сумами та правовими підставами їх застосування. Розрахунок є конкретним та зрозумілим (а.с.19).

В ході проведення фактичної перевірки, згідно інформації баз даних СОД РРО за січень-липень 2023 року (Додаток 2 до акта перевірки) по РРО (ф.н. ), який використовується в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » встановлені наступні порушення:

- непроведення розрахункових операцій у безготівковій формі з використанням банківських карток та платіжного терміналу через РРО за реалізовані товари на загальну суму 102,00 грн. Даний факт порушення встановлено внаслідок порівняльного аналізу сум з реалізації товарів з використанням банківських платіжних карток, зазначених в Х-звіті РРО (241,00 грн.) та Х-балансі платіжного терміналу (343 грн.), на місці проведення розрахунків, в наслідок якого розбіжність склала 102,00 гривень;

- видача особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отримані товарів (послуг) розрахунковий документ не встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому містяться, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти), а саме: відсутнє зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), який зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а саме при реалізації підакцизних товарів;

- видача розрахункового документу не встановленого зразка, згідно виданих фіскальних чеків з реалізації підакцизних товарів, зазначених у Додатку 2 до акта фактичної перевірки, на загальну суму 41 001,02 гривень;

- використання з порушенням режиму попереднього програмування найменування цін товарів (послуг) та обліку їх кількості, а саме здійснення роздрібної торгівлі підакцизними товарами без використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, відповідно до фіскальних чеків з реалізації підакцизних товарів зазначених у Додатку 1 до акта фактичної перевірки.

У відповіді на відзив, позивачнавів наступні свої аргументи.

Щодо непроведення розрахункових операцій у безготівковій формі з використанням банківських карток та платіжного терміналу через РРО за реалізовані товари на загальну суму 102,00 грн.

Про вказане порушення Позивачу стало відомо виключно після отримання відзиву на позовну заяву, акт перевірки, на думку позивача, такої інформації не містить, а тому він вважає аргументи відповідача безпідставними, надуманими та не підтвердженими жодними належними та допустимими доказами та такими, що не стосуються зазначеної справи.

Щодо видачі розрахункових документів невстановленого зразка, а саме - без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), на загальну суму 41 001,02 грн

У магазині «Маячок» в перевіряємий період реалізувався товар, маркований акцизними марками як старого зразка (без штрих-коду), так і нового зразка (із штрих кодом).

Позивач вказує, що реалізація товару із акцизними марками старого зразка (без зазначення на ньому пітрих-коду) унеможливлювала відображення такого штрих-коду у фіскальному чеку.

При продажу ФОП ОСОБА_1 у фіскальному касовому чеку відображалася довільна комбінація латинських букв, що, на його думку, не заборонено вимогами законодавства та не свідчило про порушення вимог до форми та змісту розрахункового документу, встановлених Положенням №13.

При цьому він посилається на наказ Міністерства фінансів України під 08 червня 2021 року №329 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за №832/36454, та який набрав чинності 11 липня 2021 року, далі Наказ №329), яким розділ II, III Положення №13 викладено у новій редакції. Позивач вказує, що Положення №13 у редакції Наказу №329 щодо форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів доповнено новим реквізитом цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством (рядок 9).

Також пунктом 2 Наказу №329 установлено, що:

- до 01 жовтня 2021 року вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом;

- до 01 жовтня 2021 року реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Позивач посилається на те, що марки акцизного податку для алкогольних напоїв попереднього зразка, які були затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 14 травня 2015 року №296 та перебували в обігу з 01 липня 2015 року, не мали штрих-коду та QR-коду.

Такі марки продовжували перебувати в обігу після 01 травня 2020 року відповідно до положень абзаців четвертого, шостого частини четвертої статті 11 Закону Закон №481/95-ВР, згідно з яким у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання. При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Позивач стверджує, що у нього в реалізації перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом). Відсутність маркування маркою акцизного податку алкогольного напою або маркування алкогольних напоїв марками старого зразка (без штрихового коду) на думку позивача, унеможливлює відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки, оскільки не містили штрихового коду для сканування.

При цьому позивач вказав, що в програмі РРО була закладена можливість ручного введення комбінації латинських літер та арабських цифр для можливості завершення касиром операцій з продажу таких алкогольних напоїв.

Щодо розміру штрафу за видачу розрахункових документів не встановленого зразка

Відповідачем застосовано до позивача штраф за видачу розрахункових документів невстановленого зразка у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями товарів (за перше порушення) та 150 відсотків вартості проданих з порушеннями товарів (за кожне наступне порушення).

Позивач стверджує, що Відповідачем не наведено обґрунтувань за яких розрахунок штрафу здійснено у розмірі 150 відсотків, та за яких обставин зроблено висновки про повторність вчиненого позивачем правопорушення, що дає право на застосування штрафу у зазначеному розмірі.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до пунктів 1, 2, 11 ст.3 Закону №265-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно зУКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами проведеної перевірки позивача складено акт фактичної перевірки, яким встановлено, зокрема, порушення п.11 ст.3 Закону №265-ВР, а саме: порушення режиму попереднього програмування найменування товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД при продажу пива. Дані за період (за 01.07.2023 року 13.07.2023 року) такого продажу наведені в таблиці (а.с.49).

Відповідальність за порушення вимог п.11 ст.3 Закону №265-ВР передбачена п.7 ст.17 Закону №265-ВР. Штрафна фінансова санкція складає триста неоподаткованих мінімумів доходів громадян - 5100 грн.

Відповідно до 215.1 ПК України, до підакцизних товарів, зокрема, належать спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво (крім квасу "живого" бродіння).

За описом товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД "пиво із солоду (солодове)" згідно п.215.3.1. ПК України належить код "2203 00". Натомість, як описано в акті перевірки (п.2.2.5.), встановлено судом та не заперечувалось позивачем, ОСОБА_1 попередньо запрограмовано в РРО пиво за кодом "0", що не відповідає вимогам п.215.3.1 ПК України.

Згідно п.7 ст.17 Закону №265-ВР у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, суд вважає правомірним застосування до позивач штрафних санкцій в сумі 5100,00 грн. податковим повідомленням-рішенням від 16.08.2023 р. №4.

Відповідно до ст.3 Закону №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій із створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, та надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі.

Форма та зміст фіскального касового чека на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) та інших розрахункових документів, надання покупцю яких є обов`язковим, встановлені Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 із змінами та доповненнями (далі - Положення №13).

За визначенням статті 1 Закону №265/95-ВР, розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Положенням №13 визначено, зокрема, форму і зміст розрахункових документів/ електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателем електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПКТС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Встановлені у цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п. 3 р. І).

Згідно з розділом ІІІ Положення №13: п.1 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ/електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення; п.2 фіскальний чек має містити, зокрема, такі обов`язкові реквізити: код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7).

Згідно п.11 ст.3 Закону №265-ВР (у редакції чинній на момент винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення), суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Наведені правові норми дають підстави вважати, що суб`єкт господарювання мав, відповідно до закону, внести всі обов`язкові реквізити до розрахункових документів, що видавались ним за результатами здійснення розрахункової операції, як цього вимагають норми Положення №13.

Однак, фіскальні чеки позивача не містять цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при продажу алкогольних напоїв. І дані обставини не були разовим випадком, а таке порушення при продажу алкогольних напоїв тривало певний час (як встановлено фактичною перевіркою, з 01.01.2023 року по 20.07.2023 року).

У відповідності до п.1 ст.17 Закону №265-ВР у разі встановлення в ході перевірки факту:

- проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг);

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невидачі (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання,

застосовується штрафна санкція у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше.

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Суд звертає увагу, що штрафні санкції в сумі 61564,78 грн., застосовані до позивача податковим повідомленням-рішенням Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 16.08.2023 р. №4, складаються з:

- 77,50 грн. - за невидачу розрахункового документа встановленого зразка при продажу акцизних товарів (без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

- 61385,38 грн. - за невидачу розрахункового документа встановленого зразка при продажу акцизних товарів (без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) у розмірі 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне порушення;

- 102,00 грн. - невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції (а.с.19).

Постановами Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 № 74 «Деякі питання маркування алкогольних напоїв» та № 97 «Про внесення змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів» з 01.05.2020 запроваджено марку акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв.

Одними із обов`язкових реквізитів марки акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв є штрих-код та QR-код, які містять інформацію про серію та номер марки.

Статтею 8 Закону № 265 передбачено, що форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій (далі РРО) або програмних РРО (далі ПРРО) чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.1 розд.I Положення № 13, визначено форми і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту, зокрема: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг, мають відповідати його вимогам.

Мінфін наказом від 08.06.2021 року № 329 затвердив зміни до Положення 13. Основні зміни такі:

- викладено у новій редакції додаток 1 до Положення Форма № ФКЧ-1 «Фіскальний касовий чек на товари (послуги)» та додаток 2 до Положення Форма № ФКЧ-2 «Фіскальний касовий чек видачі коштів». Зокрема, чеки доповнено обов`язковим реквізитом цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9);

- доповнено словами «/електронних розрахункових документів» додатки 3 - 6 до Положення у відмітках після слів «розрахункових документів»;

- доповнено Положення новим додатком 7 Форма № ФКЧ-5 «Фіскальний касовий чек за операцією з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі». Цей наказ набрав чинності з 01.07.2021 року.

Водночас наказом установлено, що:

- до 01 жовтня 2021 року вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Держреєстру РРО до дня набрання чинності цим наказом;

- до 01 жовтня 2021 року РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Держреєстру РРО, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Суд звертає увагу позивача, що дані норми діяли лише до 01 жовтня 2021 року. Період, що перевірявся - з 01.01.2023 року по 28.07.2023 року.

Відповідно до абзацу першого п. 3 розд. І Положення № 13 установлені вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Згідно редакції п.11 ст.3 розд. ІІ Закону № 265 (в редакції до 01.01.2022 року) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Як вказано вище, з 1 січня 2022 року набрали чинності зміни до п. 11 ст. 3 розд. ІІ Закону № 265, згідно з яким суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через РРО та/або через програмні РРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

З огляду на зазначене, з урахуванням вимог чинного законодавства, з дати виникнення законодавчо встановленого обов`язку для суб`єкта господарювання (тобто з 01 січня 2022 року), відображення у фіскальному чеку такого обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер), слід забезпечити введення даних/сканування марки для відображення її реквізитів у розрахунковому документі.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі пальним та зберігання пального, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом пального на території України визначено Законом України від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі Закон № 481).

Алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством (ст. 11 Закону № 481).

Закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання. Це передбачено абзацом четвертим частини четвертої ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19.12.1995 р. № 481/95-ВР.

Зміни до цієї статті набирають чинності не раніше ніж через 24 місяці з дня опублікування закону про внесення відповідних змін (абз. 5 частини 4 ст. 11 Закону № 481).

При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну, до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації, в межах терміну придатності для споживання (абзац 6 частини 4 ст. 11 Закону № 481).

Таким чином, алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання, а відповідно, з 01.01.2022 суб`єкти господарювання зобов`язані забезпечити сканування (введення) даних (серію та номер марки) марок акцизного податку на всіх алкогольних напоях, маркованих марками акцизного податку (у т. ч. марками акцизного податку попереднього зразка на яких відсутній такий реквізит як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку) для подальшого відображення її реквізитів у розрахунковому документі.

Судом встановлено, що позивач використовує реєстратор розрахункових операцій Міні Т400-МЕ, який не містить сканеру штрих-коду акцизу. Тому, щоб здійснити розрахункову операцію та видати фіскальний чек, який буде відповідати вимогам закону, продавцю належить вибрати зі списку товарів в РРО той, який реалізується, отримати дозвіл для введення серії та номеру акцизної марки (672пс...), та ввести її вручну.

Оскільки розрахункові операції з продажу алкогольних напоїв протягом 01.01.2023 року по 28.07.2023 року на загальну суму 41001,02 грн. проводились без внесення серії та номеру акцизної марки таких напоїв, розрахункові документи, складені за результатами таких господарських операцій, вимогам закону не відповідають.

Судом встановлено, що в перевіряємому періоді штраф в сумі 77,50 грн. (100% вартості товару) застосовано за реалізацію 01.01.2023 року пляшки коньяку Аджарі 3*.

Інша ж частина штрафу в сумі 61385,28 грн., застосована в розмірі 150 відсотків вартості проданих товарів за кожне наступне порушення ((41001,02 грн. - 77,50 грн.) х 150%).

Таким чином, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 16.08.2023 р. №4 на загальну суму 61564,78 грн. в частині штрафних санкцій в сумі 61462,78 грн. (77,50 грн. + 61385,28 грн.) є правомірним та скасуванню не підлягає.

Що стосується штрафних санкцій в сумі 102,00 грн. суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено, та не спростовано позивачем, що відповідно до змісту Х-звіту денного за 27.07.2023 року загальна сума продажу за готівку складає 30,50 грн., а загальна сума продажів по картці (безготівковий розрахунок) 241,00 грн. Натомість, відповідно до балансу по терміналу "Укргазбанк", що використовується позивачем у підприємницькій діяльності, загальна сума складає 343,00 грн (а.с.58).

Дані обставини свідчать про непроведення розрахункової операції через РРО на суму 102,00 грн., що є порушенням п.1 ст.17 Закону №265.

З огляду на викладене, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 16.08.2023 р. №4 на загальну суму 61564,78 грн. (77,50 грн. + 61385,28 грн. + 102,00 грн.) є правомірним та скасуванню не підлає.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В судовому засіданні встановлена правомірність оскаржуваних рішень, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.,ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. ДЕГТЯРЬОВА