Справа № 380/29447/23
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2024-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань роз`яснення судового рішення

14 березня 2024 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Чаплик І.Д., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) звернувся до суду із позовом до Львівської митниці (місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1; ), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати Рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/000214/2 від 04.09.2023.

Ухвалою від 20.12.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, подати відзив на позовну заяву та всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову.

Ухвалою від 18.01.2024 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків та встановлено п`ятиденний строк для їх усунення.

Ухвалою від 29.01.2024 продовжено строк на усунення недоліків позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення на десять днів з моменту отримання вказаної ухвали.

На виконання вказаних ухвал суду представник позивача надав до суду заяви про усунення недоліків, до яких долучив затребувані судом документи.

Суд зазначив, що частина документів, на які посилається позивач в підтвердження митної вартості, оформлена іноземною мовою. Водночас, згідно з частиною першою статті 15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Ухвалою від 06.02.2024 продовжено строк на усунення недоліків позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення на десять днів з моменту отримання вказаної ухвали.

04.03.2024 представник позивача подав до суду заяву, у якій просив роз`яснити, які саме документи слід подавати з належним чином засвідченим перекладом.

При розгляді заяви про роз`яснення судового рішення суд виходить із такого.

Частинами 1-3 статті 254 КАС України передбачено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно з п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" №7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Щодо доводів представника позивача, вказаних у заяві про роз`яснення судового рішення суд зазначає таке.

Частиною першою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Пунктами 2, 3 частини третьої статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до частин 1-3 статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частиною першою статті 75 КАС України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Частинами першою та другою статті 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами першою, другою, четвертою та шостою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

З наведеного випливає, що подання до суду доказів є правом учасників справи з метою обґрунтування своєї позиції перед судом.

За обставинами справи суд зазначає, що позивач скористався своїм правом на подання до суду доказів на підтвердження своєї позиції про обґрунтованість заявленої митної вартості та, як наслідок, протиправності рішення відповідача про її коригування.

Разом з тим, оскільки частина доказів у вигляді документів, поданих до суду, була повністю складена іноземною мовою, суд запропонував позивачу з метою повного встановлення обставин справи та дотримання принципу змагальності надати до суду належним чином завірені переклади таких доказів.

Водночас, як уже зазначалось судом, визначення доказів, які можуть слугувати підтвердженням позиції та подання їх до суду, є виключним правом учасника справи.

Відтак суд приходить до висновку, що обставини, зазначені у заяві від 04.03.2024 про роз`яснення судового рішення, виходять за межі ст. 254 КАС України, яка передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Таким чином, суд приходить до висновку, що з урахуванням раціональності вищезазначених критеріїв доцільності роз`яснення судового рішення, у задоволенні заяви позивача про роз`яснення рішення суду необхідно відмовити.

Керуючись 248, 254, 256, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

п о с т а н о в и в:

у задоволенні заяви представника позивача про роз`яснення судового рішення від 04.03.2024 у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Копію ухвали скерувати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Суддя Чаплик І.Д.