Справа № 606/562/24
Суддя: Мельник А. В.
Дата ухвалення: 2024-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 606/562/24
про залишення позовної заяви без руху
14 березня 2024 року м. Теребовля
Суддя Теребовлянського районного суду Тернопільської області Мельник А.В., ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріали ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,
ОСОБА_1 через представника - адвоката Колцуняка Ю.В. звернувся до Теребовлянського районного суду Тернопільської області з позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, у якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії БАД №850692 від 23.12.2023, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 510 грн за частинами першою, другою статті 122 КУпАП та закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.
Також, разом із позовною заявою подано заяву про поновлення строку на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення. Підставою для поновлення пропущеного строку вказано те, що позивач з 24.05.2023 мобілізований до лав ЗСУ, виконує бойові завдання, а тому не міг скористатись своїми правами щодо оскарження даної постанови у строк визначений законом. Надалі, прибувши на кілька днів у відпустку у березні 2024 року, ОСОБА_1 скористався своїми процесуальними правами та 05.03.2024 уклав із адвокатом Колцуняком Ю.В. договір про надання правової допомоги щодо оскарження постанови. Вказані підстави пропуску строку на оскарження постанови вважає поважними.
У відповідності до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.
Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, та містить такі недоліки.
Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
У статті 289 КУпАП зазначено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені статтею 167 КАС України.
Суддя зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладається на позивача.
Як слідує із позовної заяви, предметом даного позову є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД №850692 від 23.12.2023, яка була складена у присутності позивача, який отримав її копію того ж дня, що підтверджується його власноручним підписом у оскаржуваній постанові. При цьому, з позовною заявою позивач в особі представника звернувся до суду лише 11.03.2024, тобто із пропуском десятиденного строку звернення до суду.
Зважаючи на викладені позивачем причини пропуску строку для звернення до суду, суддя зазначає наступне.
Статтею 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Приписами статті 44 КАС України встановлено, зокрема, обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Відтак, процесуальним законом чітко закріплено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.
Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, та/або були пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При цьому, суддя зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Правові позиції з цього приводу викладені Верховним Судом у постановах від 14.08.2020 у справі № 536/2248/17, від 30.09.2021 у справі № 320/3307/21.

Суддя звертає увагу, що позивач звернувся до суду після спливу тривалого часу з моменту виникнення права на звернення до суду (більше двох місяців), при цьому, на підтвердження поважності пропуску такого строку зазначив та надав докази перебування його на військовій службі з 24.05.2023 (копія довідки №636 від 16.02.2024), участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`зку з військовою агресією Російської Федерації проти України, пербуваючи в Донецькій області, смт.Ямпіль у період з 07.06.2023 по 31.07.2023 (копія довідки №635 від 16.02.2024), нагородження медалями та відзнаками.

Разом з тим, в оскаржуваній постанові зазначено, що зареєстроване місце проживання позивача - м. Теребовля, правопорушення було вчинено у м.Теребовлі 23.12.2023, того ж дня позивач отримав копію оскаржуваної постанови. Тобто обставини мали місце після призову позивача на військову службу та виконання бойових завдань у Донецькій області. Доказів перебування ОСОБА_1 віддалено від м.Теребовля у зв`язку з виконанням ним завдань військової служби у період після винесення оскаржуваної постанови суду не надано.

Отже, з огляду на наведене, а також фактичні обставини справи, слід дійти висновку, що представником позивача адвокатом Колцуняком Ю.В. наведено лише обставину, яка об`єктивно могла б бути перешкодою для звернення до суду протягом десяти днів з дня винесення оскаржуваної постанови, але ця обставина ним не підтверджена належними і допустимими засобами доказування.

Суддя зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали йому з 23.12.2023, тобто після розгляду справи про адміністративне правопорушення звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статей 122, 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

За наведених обставин, суддя вважає, що при подачі позовної заяви до суду позивачем вимог статей 123, 160, 161, 286 КАС України дотримано не було.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, позов необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мельник А.В.