Справа № 340/1058/24
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11 березня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/1058/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до військової частина НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ; ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Охременка Артема Вікторовича, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ НОМЕР_3 ), що полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) за період з 21.06.2022 по 03.03.2023 грошового забезпечення та додаткової винагороди з розрахунку 100000 гривень в місяць, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану";

2) зобов`язати військову частину НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ - НОМЕР_3 ) виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) за період з 21.06.2022 по 03.03.2023 грошове забезпечення та додаткову винагороду з розрахунку 100000 гривень в місяць, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану";

3) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ НОМЕР_3 ), що полягає у невиплаті відповідно до Наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) №62 від 03.03.2023, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ):

- надбавки за особливості проходження служби у розмірі 65% до посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років за період з 03.03.2023 по 03.03.2023 року;

- компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2023 рік;

- одноразової грошової допомоги для оздоровлення за 2023 рік;

- матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік.

4) зобов`язати військову частину НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ - НОМЕР_3 ), відповідно Наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) №62 від 03.03.2023, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ):

- надбавку за особливості проходження служби у розмірі 65% до посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років за період з 03.03.2023 по 03.03.2023 року;

- компенсацію за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2023 рік;

- одноразову грошову допомогу для оздоровлення за 2023 рік;

- матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік.

5) визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ НОМЕР_3 ), що полягає у невиплаті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) грошової компенсації вартості за неотримане речове майно.

6) зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 (код ЄДПРОУ - НОМЕР_3 ) виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно.

Суддя ухвалою від 28.02.2024 року залишила без руху позовну заяву та встановила десятиденний строк для усунення її недоліків. Недоліки позовної заяви усунуто, а саме подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

04.03.2024 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача про поновлення позивачу строку звернення до суду.

Дослідивши вказане клопотання про поновлення строку звернення до суду, суддя зазначає наступне.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але таке право не є абсолютним та обмежується на законодавчому рівні, зокрема строками звернення до суду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Згідно вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, законодавством регламентовано три місячний строк (для однієї частини позовних вимог) та тримісячний строк (для іншої частини позовних вимог) звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Щодо поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду з цим позовом, представник позивача зазначає, що з 01.07.2022 року по 12.11.2023 року позивач безперервно проходив службу у складі військових частин ЗС України. Під час виконання бойових завдань позивач не міг здійснювати дії щодо захисту своїх прав і тільки після переміщення останнього до Кіровоградського обласного ТЦК та СП йому надано на ознайомлення документи з його особової справи щодо всіх його попередніх переміщень по службі. Тому як стверджує представник позивача, позивачу лише 12.11.2023 року стало відомо про причини невиплати грошового забезпечення у період з 21.06.2022 року по 03.03.2023 року, оскільки він вважається таким, що самовільно залишив військову частину та саме у зв`язку з цим йому було припинено нарахування та виплату грошового забезпечення. Отже, як на переконання адвоката, ОСОБА_1 про порушення своїх прав, що є предметом розгляду у цій справі, дізнався 12.11.2023 року, тому перебіг строку звернення до суду розпочався з 13.11.2023 року. Додатково представник позивача зазначив, що з 12.11.2023 року по 22.02.2024 року (у період проходження служби в ТЦК та СП) у м. Кропивницькому відбулося 310 сигналів повітряної тривоги, сукупна тривалість яких становила понад 327 годин, що еквівалентно 13 добам безперервної повітряної тривоги.

Суддя зазначає, що у цій адміністративній справі частина спірних правовідносини, пов`язані із проходженням позивачем публічної служби і стосується не нарахування та невиплати йому грошового забезпечення, додаткової винагороди та надбавок до грошового забезпечення, компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2023 рік, одноразової грошової допомоги для оздоровлення за 2023 рік та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2023 рік, тому застосуванню підлягає спеціальний строк звернення до суду, встановлений частиною 1 статті 233 КЗпП України у редакції Закону №2352-IX. Інша частина позовних вимог, стосується грошової компенсації вартості не отриманого речового майна, по якій тому застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, передбачений частиною 5 статті 122 КАС України.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивача виключено із списків особового складу військової частини НОМЕР_2 та знято з усіх видів забезпечення з 03 березня 2023 року. Як зазначалось вище строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Не отримання грошового забезпечення у період з 21.06.2022 по 03.03.2023 є достатньою підставою вважати, що саме тоді позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав. Про припинення нарахування та отримання позивачем грошового забезпечення за вказаний період позивач дізнався кожного місяця з липня (за червень) 2022 року по квітень (за березень) 2023 року. Тобто, позивач протягом дев`яти місяців не отримував грошове забезпечення, а з квітня 2023 року продовжив його отримувати. І протягом такого тривалого періоду, як вбачається із змісту позовної заяви, жодного разу не цікавився причиною не отримання.

Суддя вказує, що 12.11.2023 року позивач дізнався не про факт його порушеного права, а лише про підстави його порушення, що є відмінним. Оскільки про факт порушеного права (припинення виплати грошового забезпечення) позивачу було достеменно відомо після фактичного не отримання грошового забезпечення. Тому прив`язку представника позивача до дати 12.11.2023 року, коли позивач дізнався про причину у зв`язку з якою йому було припинено нарахування та виплату грошового забезпечення суддя відхиляє, оскільки в межах цієї позовної заяви позивачем не оскаржується питання правомірність визнання його таким, що самовільно залишив військову частину.

Крім того, представником позивача взагалі не вказується про наявність підстав щодо пропуску строку звернення до суду із вимогами щодо невиплати грошового забезпечення за наказом №62 від 03.03.2023 року.

Позовна заява подана до суду 23 лютого 2024 року, вже після спливу законодавчо встановленого тримісячного строку звернення до суду.

При цьому, суддя зазнає, що місто Кропивницький не знаходиться у зоні активних бойових дій, а проходження служби у ТЦК та СП не відрізняється від проходження іншого виду публічної служби. Уся країна більше двох років живе в режимі воєнного стану, а тому оголошення повітряних тривог, як на думку судді, не є беззаперечною підставою, яка унеможливила або перешкоджала своєчасному зверненню до суду.

Більш того, ордер із адвокатом Охременко А.В. підписаний 21.02.2024 року, що свідчить про те, що навіть отримання інформації про причини невиплати грошового забезпечення, не спонукало позивача до своєчасного звернення до суду. Ордер підписаний після спливу трьох місяців, з дати, як вказує позивач, коли він дізнався про причину не виплати грошового забезпечення.

Разом з тим, суддя зауважує, що за усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України та оголошення повітряних тривог не можуть бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду.

Представник позивача не надавав суду жодних доказів, яким чином оголошенні в місті Кропивницький вплинуло на можливість дотримання ним встановленого КАС України строку на звернення до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Відтак, суддя зауважує, що сукупність обставин викладених вище вказує на те, що позивачем у спірний період не було вчинено усіх залежних та можливих від нього дій, які б свідчили про бажання та дійсний намір реалізації наданих законом процесуальних прав з метою здійснення звернення до суду першої інстанції для захисту своїх прав.

Інших обґрунтованих причин пропуску строку звернення до суду позивачем не наведено, доказів, які б свідчили про поважність причин такого пропуску, не надано.

Відтак, суд приходить до висновку, що наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду є неповажними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковим для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (справа Перез де Рада Каванілес протии Іспанії). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд з прав людини наголосив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватись при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової впевненості. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Суддя зауважує, що позивач не позбавлений права повторного звернення до суду із цим позовом при наявності інших поважних підстав пропуску строку.

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суддя дійшла висновку, що оскільки позивачем пропущений строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а доводи, наведені у клопотанні про поновлення строку не є поважними, а тому позовну заяву слід повернути.

Оскільки позовна заява подана через систему «Електронний суд», а тому роздрукований варіант цієї позовної заяви з додатками заявнику не повертається.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.

Копію ухвали судді невідкладно надіслати особі, що подала позовну заяву.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту підписання її суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного у строк, передбачений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК