Справа № 640/19910/22
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2024-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2024 року м.Київ № 640/19910/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Київській області від 11.10.2022 № 277 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Бучанського РУП ГУНП в Київські області» в частині застосування старшого дільничного інспектора поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 14.10.2022 № 163 о/с в частині звільнення старшого дільничного інспектора поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції, згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»; поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого дільничного інспектора поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області з 17.10.2022; стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки відповідачем було порушено процедуру проведення медичного огляду позивача. Стверджує, що проведення службового розслідування відбулося не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин, що мають значення для його розгляду. На думку позивача, у відповідача були відсутні підстави для прийняття оскаржуваного наказу, оскільки належним доказом перебування особи у стані алкогольного сп`яніння є висновок лікаря щодо результатів медичного огляду, який відсутній у матеріалах службового розслідування. Негативний результат газоаналізатора Drager позивач пояснює вживанням медикаментів на основі спирту, стверджує, що 23.09.2023 алкогольні напої не вживав.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що під час проведення службового розслідування встановлено, що у діях позивача вбачається порушення Присяги працівника поліції, визначеної у статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", вимог пунктів 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, що виразилось у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, невиконанні наказів керівництва. При цьому, відповідач звернув увагу на те, що факт дисциплінарного проступку підтверджений належними доказами, службове розслідування проведено відповідно до вимог законодавства, а застосована до позивача міра дисциплінарної відповідальності відповідає тяжкості вчиненого ним проступку. У зв`язку з чим комісією запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Відтак, твердження, викладені в позовній заяві, є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2022 вказану позовну заяву прийнято до провадження та відкрито провадження у справі.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

30.10.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 30.10.2023 справа розподілена судді Лисенко В.І.

06.11.2023 ухвалою Київського окружного адміністративного суду справу прийнято до провадження та постановлено здійснювати розгляд справи у порядку письмового провадження без проведення судового засідання.

Також, позивач надав заяву з проханням розглядати справу у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні з його участю.

Розглянувши таке клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Частиною 5 статті 262 КАСУ передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу та якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Водночас, зміст клопотання позивача про розгляд справи у загальному позовному провадженні не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Більш того, позивач у клопотанні не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Дослідивши клопотання позивача, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у загальному позовному провадженні та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання позивача має бути відмовлено.

Згідно з частиною 2 статті 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає можливим розглянути та вирішити дану справу по суті за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступне.

З лютого 2008 року ОСОБА_1 перебував на службі в органах внутрішніх справ та отримав звання капітан поліції.

01 лютого 2021 року ОСОБА_1 прийнято на службу до сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області на посаду старшого дільничного офіцера поліції.

Як зазначає у позовній заяві позивач, 23.09.2022 року під час службової наради між позивачем та начальником відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області майором поліції О.Пікульским на підґрунті особистої неприязні начальника виник конфлікт.

Під час конфлікту, останній заявив, що позивач вийшов на роботу в стані алкогольного сп`яніння, після чого, в присутності заступника начальника Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 запропонував позивачу пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння.

Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився тричі за допомогою газоаналізатора «Драгер» та кожного разу показував різні результати у видихаємому позивачем повітрі. Так, перший раз показник становив 0,33 проміле, другий раз - 0,29 проміле, третій раз - 0,26 проміле. Після обстеження у позивача відібрали службове посвідчення та жетон.

Після чого, на підставі рапорту начальника Бучанського районного управління поліції ТУ НП в Київській області полковника поліції А.Ткача відносно позивача було призначено та проведено службове розслідування.

За результатами службового розслідування складено висновок від 10.10.2022 затверджений Начальником Головного управління Національної поліції в Київській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_3 .

У ході проведення службового розслідування було встановлено, що 23.09.2022 під час здійснення перевірки службової діяльності відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області на службі у службовому кабінеті №6 адміністративного приміщення вище вказаного відділення поліції, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (почервоніння обличчя, різкий запах алкоголю із порожнини рота).

Для підтвердження чи спростування вказаної інформації ОСОБА_1 , було запропоновано добровільно пройти тести за допомогою газоаналізатора «Драгер», серія Аlcotest 6820, на що останній добровільно погодився.

Так, цього ж дня о 10:48 год. за допомогою газоаналізатора «Драгер» було проведено огляд на стан перебування у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , за результати якого тест показав позитивний результат - 0.26 проміле у парах видихуваного повітря.

Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився тричі та кожного разу показував різні результати у видихаємому позивачем повітрі. Так, перший раз показник становив 0,33 проміле, другий раз - 0,29 проміле, третій раз - 0,26 проміле.

По даному факту було складено акт огляду про перебування на службі (роботі) у стані алкогольного сп`яніння від 23.09.2022 №2001/109/1407/22 та повідомлено керівництво Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Опитаний ОСОБА_1 , пояснив, що 20 та 21 вересня 2022 року звертався до приватної клініки «Адоніс» розташованої в АДРЕСА_2 , щодо захворювання шкіри (висип по шкірі). По результатам звернення лікар виписав лікування, серед лікарських препаратів також був препарат «Афлубін», який містить 43% - етилового спирту. 23.09.2022 близько о 07:30 год. за графіком ОСОБА_1 випив лікарський препарат «Афлубін» та поїхав на роботу до відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Опитано ОСОБА_4 , який пояснив, що 23.09.2022 близько о 09:00 год. з особовим складом було проведено нараду щодо дотримання службової дисципліни та оперативної обстановки на території обслуговування. Під час проведення оперативної наради помітив, що ОСОБА_1 має ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: почервоніння обличчя, різних запах із ротової порожнини. На питання, чому ОСОБА_1 , порушує службову дисципліну, та прибув на роботу в стані алкогольного сп`яніння, останній повідомив, що вживав спиртні напої 22.09.2022 року.

Про даний факт було повідомлено керівництво Бучанського РУП ГУНП в Київській області та ОСОБА_1 , запропоновано пройти тест за допомогою газоаналізатора «Драгер», на що останнній погодився.

Під час вказаної дії проводилася відеофіксація.

Під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 , було запропоновано надати фото, скрін виписки або рецепту від лікаря медичної установи «Адоніс», щодо лікування останнього від захворювання, або фото графіку прийому лікарських препаратів, які виписав лікар, однак ОСОБА_1 , проігнорував прохання працівників надати підтверджуючі документи, що ймовірно можна зробити висновок, що до лікарні останній не звертався.

Також до медичної установи «Адоніс» було направлено лист з проханням підтвердити чи спростувати інформацію, чи звертався ОСОБА_1 за медичною допомогою до вище вказаної установи у зв`язку із захворюванням (вх. 4091/109/1400/22 від 13.10.2022).

Відповідно до листа медичної установи «Адоніс» № 11/о від 13.10.2022 ОСОБА_1 , не обслуговувався в мережі клінік «Адоніс», відповідно, не отримував від лікарів мережі жодних висновків та призначень.

Також, стало відомо, що 17.09.2022 ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, а саме після проведення занять зі службової підготовки не вийшов на робоче місце до відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті чого останньому оголошено дисциплінарне стягнення - догана.

Обставини, встановлені під час проведення службового розслідування стали підставою для винесення наказу Головного управління Національної поліції у Київській області від 11.10.2022 № 277 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Бучанського РУП ГУНП в Київській області» про застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенцїї відділення поліції №5 Бучанського ГУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 14.10.2022 року № 163 о/с про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського ГУП ГУНП в Київській області зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, викладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Вважаючи протиправними накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення з посади, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Положеннями статті 19 вказаного Закону також передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

За змістом пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Як передбачено статтею 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1 частини третьої); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2 частини третьої); утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Закону №2337-УІІІ дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Стаття 13 Закону №2337-УІІІ передбачає, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Зміст положень Дисциплінарного статуту ОВС свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Водночас підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни.

Такими обставинами є лише фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діяннях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

У ході проведення службового розслідування було встановлено, що 23.09.2022 під час здійснення перевірки службової діяльності відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області на службі у службовому кабінеті № 6 адміністративного приміщення вище вказаного відділення поліції, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (почервоніння обличчя, різкий запах алкоголю із порожнини рота).

Так, цього ж дня о 10:48 год. за допомогою газоаналізатора «Драгер» було проведено огляд на стан перебування у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , за результатами якого тест показав позитивний результат- 0.26 проміле у парах видихуваного повітря.

По даному факту було складено акт огляду про перебування на службі (роботі) у стані алкогольного сп`яніння від 23.09.2022 № 2001/109/1407/22 та повідомлено керівництво Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що 23.09.2022 близько о 10:30 год., у присутності заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Бучанського РУП ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , було запропоновано пройти тест на стан алкогольного сп`яніння за допомогою тестера «Драгер».

Під час тестування тестер показав: 0.36, 0.32 та 0.26 проміле.

Також ОСОБА_1 вказує, на те, що 20 та 21 вересня 2022 року звертався до приватної клініки «Адоніс» розташованої в АДРЕСА_2 , щодо захворювання шкіри (висип по шкірі).

По результатам звернення лікар виписав лікування, серед лікарських препаратів також був препарат «Афлубін», який містить 43% - етилового спирту.

23.09.2022 близько о 07:30 год. за графіком ОСОБА_1 випив лікарський препарат «Афлубін» та поїхав на роботу до відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Дана подія фіксувалася на портативний відеокамеру.

Також, під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 було запропоновано надати фото, скрін виписки або рецепту від лікаря медичної установи «Адоніс», щодо лікування останнього від захворювання, або фото графіку прийому лікарських препаратів, які виписав лікар, однак ОСОБА_1 , ігнорує прохання працівників надати підтверджуючі документи, що ймовірно можна зробити висновок, що до лікарні останній не звертався.

До медичної установи «Адоніс» було направлено лист з проханням підтвердити чи спростувати інформацію, чи звертався ОСОБА_1 за медичною допомогою до вище вказаної установи у зв`язку із захворюванням, однак відповідно до листа медичної установи «Адоніс» № 11/о від 13.10.2022 ОСОБА_1 , не обслуговувався в мережі клінік «Адоніс».

Також, стало відомо, що 17.09.2022 ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, а саме після проведення занять зі службової підготовки не вийшов на робоче місце до відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, що розташований за адресою: с. Чайки, вул. Валерія Лобановського, 32-А, в результаті чого останньому оголошено дисциплінарне стягнення - догана.

Матеріали службового розслідування дали можливість зробити висновок про наявність складу дисциплінарного проступку в діях старшого дільничного інспектора поліції сектору превенції відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , що виразився у перебуванні 23.09.2022 на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Суд звертає увагу, що чинним законодавством не визначено характеру та обсягу доказів, якими може підтверджуватися факт перебування особи на службі (на роботі) в стані алкогольного сп`яніння, а тому під час підтвердження або спростування таких обставин необхідно застосовувати загальні положення КАС України, що регулюють порядок надання доказів і розкривають поняття їхньої належності, достатності, допустимості.

Нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Аналогічний висновок був виснуваний у постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18.

Наразі, з матеріалів справи вбачається, що перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння зафіксовано за допомогою приладу Drager Alcotest 6820, та встановлено в крові 0,26 проміле алкоголю. Результати огляду проведеного 23.09.2022 о 10:48, тест 86, результат 0,26% за допомогою приладу DRAGER ALKOTEST 6820, підтвердженні особисто підписом позивача на дублікаті чеку. Факт перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння також підтверджується поясненнями свідків, які були опитані під час службового розслідування, актом про перебування на службі (роботі) в стані алкогольного (наркотичного чи іншого) сп`яніння від 23.09.2022 та поясненнями працівників Бучанського РУПГУНП в Київській області.

Суд враховує, що тестування на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора "Драгер" проходив добровільно та без жодного примусу. З результатами освідування був відразу ознайомлений та жодних сумнівів щодо таких результатів не висловлював.

Щодо доводів позивача, що відповідачем було порушено процедуру проведення медичного огляду, оскільки Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ на Міністерства охорони здоров`я від 09.11.2015 № 1452/735 та Порядок направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів від 17 грудня 2008 р. №1103 передбачають підстави для встановлення стану сп`яніння та притягнення водія до відповідальності за допомогою алкотестера "Драгер", у той же час належним доказом перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння мав бути відповідний висновок за результатами медичного огляду, суд вважає їх безпідставними з огляду на таке.

Оскільки чинним законодавством не передбачено порядок та спосіб проведення огляду працівника поліції, зокрема, на предмет стану алкогольного сп`яніння, проти чого самі сторони по справі не заперечують, суд вказує, що в даній справі підлягає застосуванню Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735 (далі - Інструкція № 1452/735) .

Відповідно до пункту 9 розділу II Інструкції № 1452/735 з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

При цьому приписами пунктів 17, 20, 22 розділу III Інструкції № 1452/735 зміст висновку щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння повідомляється оглянутій особі в присутності поліцейського, який її доставив, про що робиться запис у вищезазначеному висновку.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках: перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив дану особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Враховуючи специфіку роботи поліції, в Бучанському РУП ГУНП у Київській області був наявний спеціальний технічний прилад «Драгер-6820», який саме у спосіб дихання особи на нього перевіряв на стан алкогольного сп`яніння, відповідно такий засіб використовувався в поліції для встановлення належного стану працівника поліції на службі безпосередньо під час виконання обов`язків.

Позивач погодився на проведення освідування у такий спосіб.

Суд наголошує, що жодного доказу про те, що позивач не перебував у стані алкогольного сп`яніння позивач не надав суду. Позивач не був обмежений самостійно пройти огляд в медичному закладі та спростувати результати тестування за допомогою газоаналізатора «Драгер», однак доказів, які спростовують факт перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння (результатів медичного огляду) позивач в ході службового розслідування не надав.

Суд зазначає, що навіть за умови вживання позивачем спиртовмісних лікарських засобів, що, насамперед, приймаються як краплі, прилад DRAGER ALKOTEST 6820 не показав би результат 0,26%, що спростовує доводи позивача про не вживання алкоголю.

Підсумовуючи викладене суд зазначає, що відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку - перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння, доказів протилежного матеріали справи не містять.

Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, то суд зазначає наступне.

Згідно із ч.1-2 ст. 13 Закону № 3460-IV дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ст. 12 Закону № 3460-IV на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Разом з тим, ч. 3 ст. 13 Закону № 3460 -IV до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з органів внутрішніх справ, звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь, накладаються начальниками, яким надано право прийняття на службу до органів внутрішніх справ, призначення на посаду, присвоєння спеціального звання.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо (ч.10 ст. 14 Закону № 3460 -IV).

Як вбачається із матеріалів службового розслідування, позивач, під час несення служби перебував у стані алкогольного сп`яніння, що в свою чергу свідчить про легковажність поведінки, яка могла призвести до настання суспільно небезпечних, тяжких наслідків.

Також, суд зазначає, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Провина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку в даному випадку проявляється у прямому умислі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій. Дане порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

Крім того, суд зазначає, що визначення виду дисциплінарного проступку є виключно дискреційним правом відповідача, тобто таким, що вчиняється із свободою розсуду при прийнятті управлінського рішення.

У постановах Верховного Суду України від 29.09.2015 року (справа № 21-1288а15) та від 20.10.2015 року (справа №21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

На думку суду, факт перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння є вчинком, який дискредитує систему органів внутрішніх справ та поліції в очах громадськості, відтак, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи встановленим факт перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння, зважаючи на збройну агресію російської федерації та посилений режим несення служби, відповідно до розстановки сил та засобів, постійне носіння табельної зброї, суд вважає такі дії позивача безумовно небезпечними для суспільства, вказують на порушенням службової дисципліни та є підставою для звільнення.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.