Справа № 160/27694/23
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Національна поліція України про визнання протиправним та скасування наказу в частині,-
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач, ГУПН в Дніпропетровській області), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2023 р. № 1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ №1 ГУНП та ВОЗДМТТО ГУНП» в частині застосування до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0049052) - дисциплінарного стягнення у виді догани.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскільки відомості, викладені у критичній публікації на сторінці ОСОБА_2 у соціальній мережі «Facebook» не знайшли свого об`єктивного підтвердження під час перевірки, а відомості, викладені у Довідці про перевірку від 11.08.2023 р. № 1908/37/03-2023 не можуть розглядатись, як законна підстава для проведення службового розслідування через суттєві порушення порядку організації та проведення перевірки, враховуючи суттєві порушення порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, отже наказ ГУНП в Дніпропетровській області № 1752к від 18.09.2023 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення є незаконним та таким, що ухвалений з порушенням порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, а дисциплінарне провадження однобоким та упередженим, у зв`язку із чим оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.11.2023 року клопотання позивача було задоволено, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Національну поліцію України (далі третя особа), відкрито провадження в адміністративній справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання було призначено на 04 грудня 2023 року о 13:30.
Ухвалою суду від 27.11.2023 року заяву ГУПН в Дніпропетровській області було задоволено, продовжено відповідачу строк на надання відзиву до 04.12.2023 року (включно).
01.12.2023 року до суду від ГУПН в Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач не погоджується з позовними вимогами, зазначає про їх необґрунтованість, у зв`язку з чим вважає, що вони не підлягають задоволенню. Зауважив, що дисциплінарне стягнення у виді догани до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 було застосовано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 9, 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 2 розділу V Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, пунктів 2.9.3, 2.71, 6.26,9.3, 12.9, 13.7, 13.32 Інструкції про роботу ІТТ ОВС, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дек, пункту 3.1.7 Правил внутрішнього розпорядку в ізоляторах тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 02.12.2008 № 638, що виразилося у відсутності контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими належного ведення службової документації під час проведення інструктажів водіїв та здійснення виїзду службового транспорту, не вжитті дієвих заходів щодо функціонування системи відеоспостереження у підрозділі, не вжитті заходів щодо належного облаштування камер для утримування затриманих осіб та формальному проведенні їх огляду, а також особистих речей та продуктів харчування затриманих. Наголошував на тому, що службове розслідування за відомостями викладеними в довідці ДГІ ДПЛ НП України від 11.08.2023 № 1908/37/03-2023 та в критичній публікації ОСОБА_2 від 02.08.2023 щодо можливих порушень, службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП розпочате на підставі наказу ГУНП від 15.08.2023 № 1697. Оскільки дії працівників ДГІ ДПЛ НП України на підставі яких було складено Довідку від 11.08.2023 №1908/37/03-2023, у визначеному законом порядку, не визнано незаконними, інформація викладена у встановленому порядку не визнана недійсною, тому посилання ОСОБА_1 на відсутність підстав для проведення службового розслідування і не врахування вищезазначеної інформації під час його проведення є необґрунтованими. Окремо зазначив, що рішення щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани, є рішенням керівника органу поліції, що прийняте в межах його дискреційних повноважень.
04.12.2023 року термін підготовчого засідання було продовжено на 1 місяць, у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву до 18.01.2024 року 10:00 год.
14.12.2023 року до суду від представника Національної поліції України надійшли письмові пояснення щодо позовної заяви, в яких третя особа зазначає про безпідставність та необґрунтованість позову ОСОБА_1 . Пояснення обґрунтовані тим, що метою відрядження працівників ДГІДПЛ НПУ до ГУНП в Дніпропетровській області було дійсно надання саме методичної та практичної допомоги в організації діяльності ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, а не здійснення перевірки службової діяльності органів (підрозділів) НПУ, однак саме під час здійснення вищезазначених заходів, працівниками ДГІДПЛ НПУ було виявлено можливі порушення службової дисципліни окремими працівниками ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, про що відповідно до вимог пункту 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, було поінформовано керівника довідкою від 11.08.2023 №1908/37/03-2023 «Про результати відрядження працівників Національної поліції України відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 03.08.2023 № 1912». На підставі викладеного, третя особа вважає спростованим твердження позивача, стосовно проведення працівниками ДГІДПЛ НПУ перевірки службової діяльності органів НПУ відповідно до вимог Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції України, а тому дане твердження не може слугувати підставою для скасування наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 18.09.2023 №1752к. Окрім того, у висновку службового розслідування наявна інформація про відсутність дисциплінарних стягнень у позивача (сторінка 21 висновку), що спростовує його доводи про відсутність перевірки відповідної інформації під час прийняття спірного рішення. Щодо тверджень позивача про позбавлення його права реалізувати передбачені пунктом 2 розділу II Порядку № 893 права, третя особа повідомила, що відповідно до матеріалів службового розслідування, 30.08.2023 року позивачем було надані пояснення в рамках службового розслідування, що свідчить про те, що останньому про проведення відносно нього службового розслідування стало відомо не пізніше 30.08.2023, а враховуючи що висновок службового розслідування затверджений 14.09.2023, у останнього було достатньо часу задля реалізації свої прав визначених Дисциплінарним статутом. Однак, останній не скористався вказаними правами, про що свідчить відсутність у матеріалах позову відповідних доказів. При цьому, ані Дисциплінарним статутом, ані Порядком № 893 на дисциплінарну комісію не покладено обов`язку та не встановлено порядку повідомлення особи відносно якої проводиться службове розслідування про його призначення та проведення. Вищевказане, на думку Національної поліції України, свідчить про законність проведеного службового розслідування та відповідно прийнятого ГУНП в Дніпропетровській області рішення щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
18.01.2024 року підготовче засідання було відкладено до 29.01.2024 року 11:00.
29.01.2024 року у підготовчому засіданні було оголошено перерву до 16.02.2024 року 11:00.
16.02.2024 року суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 04.03.2024 року об 14:30, в судовому засіданні оголошено перерву до 04.03.2024 року об 14:30.
04.03.2024 року до суду від представника позивача та представника відповідача надійшли клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Вирішуючи питання щодо подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження, суд зазначає наступне.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 р., у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України та станом на 13.03.2024 року не скасований.
Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Враховуючи те, що наявних в матеріалах справи письмових доказів достатньо для вирішення справи по суті та немає перешкод для розгляду справи в порядку письмового провадження, задля захисту життя та здоров`я учасників справи, суд не вбачає підстав для відкладення чи перенесення розгляду справи, у зв`язку із чим вирішив подальший розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
На підставі приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Усною ухвалою, відображеною в протоколі судового засідання від 04.03.2024 р., суд ухвалив подальший розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, заслухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є майором поліції та на момент спірних правовідносин обіймав посаду начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом Національної поліції України від 03.08.2023 року №1912, відповідно до пунктів 3, 4, 11 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою КМУ від 28.10.2015 року №877, Положення про Департамент головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 16.05.2023 року №400, з метою надання практичної і методичної допомоги в організації роботи ізоляторів тимчасового тримання осіб у виконанні покладених на них завдань і функцій, двох посадових осіб Департаменту головної інспекції та дотриманням прав людини Національної поліції України (далі - ДГІ ДПЛ НП України) було відряджено з 03 по 13 серпня 2023 року до ГУНП в Дніпропетровській області.
Під час відрядження працівників ДГІДПЛ НПУ до ГУНП в Дніпропетровській області, ними були виявлені можливі порушення службової дисципліни окремими працівниками ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, про що відповідно до вимог пункту 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, було поінформовано керівника довідкою від 11.08.2023 №1908/37/03-2023 «Про результати відрядження працівників Національної поліції України відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 03.08.2023 № 1912».
Крім того, під час моніторингу соціальної мережі «Facebook» на сторінці ОСОБА_2 , ГУНП в Дніпропетровській області було виявлено критичну публікацію від 02.08.2023 р. щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП.
Згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області «Про організацію проведення службового розслідування» від 15.08.2023 р. № 1697, враховуючи викладені вище обставини, з метою повної та всебічної перевірки службової діяльності останніх, у тому числі встановлення можливих порушень службової дисципліни, що призвели до вищевказаної події, відповідно до вимог ст.ст.14, 15 та ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, призначено проведення службового розслідування за відомостями, викладеними в довідці ДГІ ДПЛ НП України від 11.08.2023 р. вих.№1908/37/03-2023 та у критичній публікації Сергія Джихури від 02.08.2023 року щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.08.2023 р. № 1815 були внесені зміни до складу дисциплінарної комісії та продовжений строк проведення службового розслідування до 14.09.2023 року.
Згідно висновку «Про результати службового розслідування за відомостями, викладеними в довідці ДГІ ДПЛ НП України від 11.08.2023 р. вих.№1908/37/03-2023 та у критичній публікації ОСОБА_2 від 02.08.2023 року щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП» від 14.09.2023 р. відомості, викладені в критичній публікації ОСОБА_2 від 02.08.2023 р. щодо можливих порушень службової дисципліни начальника ІТТ № 1 ГУНП майора поліції ОСОБА_1 не знайшли свого об`єктивного підтвердження, а відомості, викладені в довідці ДГІ ДПЛ НП України від 11.08.2023 р. №1908/37/03-2023 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП - визнані такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2023 року №1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ №1 ГУНП та ВОЗДМТТО ГУНП», за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини 1 статті З Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 9, 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 2 розділу V Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, пунктів 2.9.3, 2.71, 6.26, 9.3, 12.9, 13.7, 13.32 Інструкції про роботу ІТТ ОВС, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дск, пункту 3.1.7 Правил внутрішнього розпорядку в ізоляторах тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 02.12.2008 № 638, що виразилося у відсутності контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими належного ведення службової документації під час проведення інструктажів водіїв та здійснення виїзду службового транспорту, не вжитті дієвих заходів щодо функціонування системи відеоспостереження у підрозділі, не вжитті заходів щодо належного облаштування камер для утримування затриманих осіб та формальному проведенні їх огляду, а також особистих речей та продуктів харчування затриманих, застосовано до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
Вважаючи протиправним та таким, що підлягає скасуванню наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2023 р. № 1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ №1 ГУНП та ВОЗДМТТО ГУНП» в частині застосування до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0049052) - дисциплінарного стягнення у виді догани, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі Закон України №580) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч.1 ст.18 Закону України №580 поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частинами 1, 2 ст.19 Закону України №580 передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут) затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII. Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Дисциплінарного статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до ст.3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:
1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;
2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;
3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;
4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;
5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;
6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;
7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;
8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту, передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частина 1 Розділу ІІ Порядку №893 містить приписи аналогічні тим, що викладені у частинах 3, 4 статті 14 Дисциплінарного статуту та передбачає, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ст. 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.
Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:
1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;
3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Згідно з ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Частиною 3 ст.19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст.19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Позивач у позовній заяві в обґрунтування своєї позиції посилається на те, що працівниками Департаменту головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України, відповідно до наказу НПУ від 03.08.2023 р. № 1912, в період з 03 по 13 серпня 2023 р., замість надання практичної і методичної допомоги, фактично було проведено перевірку відділу організаційного забезпечення діяльності місць тимчасового тримання осіб та ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, за результатами якої складено Довідку від 11.08.2023 р. № 1908/37/03-2023, яка стала однією з підстав проведення службового розслідування, згідно з наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 15.08.2023 р. № 1697.
Зважаючи на те, що вказана перевірка, на думку позивача, проведена із суттєвим порушенням імперативних вимог Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 р. № 67, її результати, викладені у Довідці від 11.08.2023 р. №1908/37/03-2023 не повинні враховуватись, насамперед, у якості підстави для проведення службового розслідування.
Щодо наведених доводів позивача, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 2 розділу І Інструкції про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.08.2017 № 672 (далі Інструкція) службовим відрядженням вважається поїздка поліцейського за наказом, підписаним керівником органу поліції або особою, яка виконує його обов`язки, його першим заступником або заступниками відповідно до їх компетенції, на певний строк до іншого населеного пункту для виконання службового завдання поза місцем його постійної служби.
Разом з цим, пунктом 3 розділу І Інструкції визначено, що основними завданнями службових відряджень є: вивчення і перевірка стану службової діяльності органів (підрозділів) поліції; надання практичної допомоги в службовій діяльності органів (підрозділів) поліції; проведення оперативно-профілактичних заходів; участь у проведенні слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у конкретному кримінальному провадженні; проведення службових розслідувань; вирішення проблемних питань діяльності органів (підрозділів) поліції; участь у проведенні нарад, конференцій, семінарів та інших заходів; вивчення та поширення передового досвіду, новітніх форм і методів роботи; навчання працівників органів (підрозділів) поліції.
Згідно з пунктом 1 розділу II Інструкції при направленні поліцейського у службове відрядження видається наказ, підписаний керівником органу поліції або особою, яка виконує його обов`язки, його першим заступником або заступниками відповідно до розподілу функціональних обов`язків (посадових інструкцій).
У наказі зазначаються пункт призначення, найменування органу поліції, у тому числі його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення), куди відряджено працівника, строк та мета відрядження.
Як встановлено з матеріалів справи, відповідно до наказу Національної поліції України від 03.08.2023 № 1912 працівників Департаменту головної інспекції та дотримання прав людини НПУ було відряджено до ГУНП в Дніпропетровській області в період з 03 по 13 серпня 2023 року, з метою надання практичної і методичної допомоги в організації роботи ізоляторів тимчасового тримання осіб у виконані покладених на них завдань і функцій.
В ході надання працівниками ДГІДПЛ НПУ методичної та практичної допомоги в організації роботи ізоляторів тимчасового тримання осіб, ними було здійснено вивчення стану організації діяльності ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № І ГУИП в Дніпропетровській області, а саме: вивчено стан транспортної дисципліни, вивчено питання з організації та використання системи відеоспостереження, вивчено організацію несення служби поліцейськими ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області та ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області, опитано поліцейських ІТТ № 1, та в результаті проведення вище зазначених дій, було виявлено можливе порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області.
Відповідно до пунктів 1 та 2 розділу II Положення про Департамент головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України, затвердженого наказом НПУ від 16.05.2023 № 400 (далі - Положення № 400) до завдань ДГІДПЛ НПУ зокрема належить:
1) Участь у реалізації заходів з контролю за службовою діяльністю органів (підрозділів) поліції, оптимізації управлінських процесів, сприяння ефективній професійній діяльності поліцейських, державних службовців та інших працівників органів (підрозділів) поліції, дотриманням ними службової дисципліни, а також проведення службових розслідувань.
2) Моніторинг діяльності органів (підрозділів) поліції з метою виявлення тенденцій та чинників, які негативно впливають на ефективність виконання поліцейськими покладених на них завдань і функцій, ужиття в межах компетенції заходів щодо їх усунення, у тому числі шляхом надання пропозицій та рекомендацій керівництву органів (підрозділів) поліції.
Разом з цим, згідно підпунктів 1 та 7 пункту 1 розділу III Положення № 400 ДГІДПЛ відповідно до покладених на нього завдань:
1) здійснює оцінку й аналіз інформації, отриманої під час виконання покладених на ДГІДПЛ завдань, надає рекомендації керівництву органів (підрозділів) поліції щодо усунення виявлених недоліків;
7) уживає в межах компетенції заходів щодо виявлення правопорушень у службовій діяльності працівників органів (підрозділів) поліції, а також сприяє запобіганню вчинення таких правопорушень і їх припиненню.
Відповідно до приписів пункту 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених положеннями статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського зокрема: сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
З вищевикладеного випливає те, що поліцейський при виконанні покладених на нього функціональних обов`язків, зобов`язаний своєчасно реагувати та інформувати керівника в разі встановлення можливого порушення службової дисципліни у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що метою відрядження працівників ДГІДПЛ НПУ до ГУНП в Дніпропетровській області було дійсно надання саме методичної та практичної допомоги в організації діяльності ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, а не здійснення перевірки службової діяльності органів (підрозділів) НПУ, однак саме під час здійснення вищезазначених заходів, працівниками ДГІДПЛ НПУ було виявлено можливі порушення службової дисципліни окремими працівниками ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області, про що відповідно до вимог пункту 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, було поінформовано керівника довідкою від 11.08.2023 №1908/37/03-2023 «Про результати відрядження працівників Національної поліції України відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 03.08.2023 № 1912».
Наведені вище обставини справи та зазначені норми права спростовують твердження позивача, стосовно проведення працівниками ДГІДПЛ НПУ перевірки службової діяльності органів НПУ відповідно до вимог Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 № 67, отже такі доводи позивача не можуть слугувати підставою для скасування наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 18.09.2023 №1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області та ВОЗДМТТО ГУНП в Дніпропетровській області».
Також слід зазначити, що позивач посилається на те, що Довідка від 11.08.2023 р. №1908/37/03-2023 не повинна враховуватись під час проведення службового розслідування, у зв`язку з порушенням порядку проведення перевірки, проте докази оскарження правомірності дій працівників ДГІ ДПЛ НП України на підставі яких було складено Довідку від 11.08.2023 №1908/37/03-2023 чи визнання інформації викладеної у довідці недійсною, позивачем не надавались та в матеріалах справи відсутні, про оскарження таких дій позивачем не зазначалось.
Щодо тверджень позивача про те, що висновок службового розслідування не містить відомостей, які характеризують його, а також дані про наявність чи відсутність у нього діючих дисциплінарних стягнень, судом встановлено наступне.
На сторінці 22 висновку службового розслідування, копія якого міститься в матеріалах справи, відносно позивача зазначено: «Опитаний начальник ІТТ №1 ГУНП майор поліції ОСОБА_1 (0049052), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Водолазське, Дніпропетровської області, освіта вища, на службі в НПУ з 07.11.2015 по т/ч, в займаній посаді з 13.09.2022, дисциплінарних стягнень не має…».
Встановлені судом обставини справи свідчать про те, що висновок службового розслідування містить усі передбачені ст.19 Дисциплінарного статуту відомості, в тому числі відомості, які характеризують ОСОБА_1 , а також дані про відсутність у нього діючих дисциплінарних стягнень, отже доводи позивача в цій частині є необґрунтованими та безпідставними, а тому відхиляються судом.
Щодо не повідомлення позивача про призначення відносно нього службового розслідування, що на думку ОСОБА_1 порушує його права визначені Дисциплінарним статутом, суд зазначає наступне.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, яким визначено сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, а також Порядком проведення службових розслідувань у НПУ, який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, на дисциплінарну комісію не покладено обов`язку та не встановлено порядку повідомлення особи відносно якої проводиться службове розслідування про його призначення та проведення.
Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, позивачем було надані пояснення в рамках службового розслідування, що свідчить про те, що йому було відомо про проведення відносно нього службового розслідування до складання висновку про результати службового розслідування, і у нього було достатньо часу задля реалізації свої прав визначених Дисциплінарним статутом. Однак, позивач не скористався вказаними правами, про що свідчить відсутність у матеріалах справи відповідних доказів.
Вищевикладене спростовує доводи позивача про порушення його прав визначених Дисциплінарним статутом у зв`язку з не повідомленням про призначення відносно нього службового розслідування.
Також слід зазначити, що службове розслідування за відомостями викладеними в довідці ДГІ ДПЛ НП України від 11.08.2023 № 1908/37/03-2023 та в критичній публікації ОСОБА_2 від 02.08.2023 щодо можливих порушень, службової дисципліни окремими поліцейськими ВОЗДМТТО та ІТТ № 1 ГУНП розпочате на підставі наказу ГУНП від 15.08.2023 № 1697.
Наказ ГУНП в Дніпропетровській області «Про організацію проведення службового розслідування» від 15.08.2023 р. № 1697 на момент розгляду справи є чинним, докази його оскарження чи скасування в матеріалах справи відсутні.
Крім того, позивач у позовній заяві не заперечує проти виявлених під час службового розслідування порушень та не спростовує їх жодними доказами.
З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2023 р. № 1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ №1 ГУНП та ВОЗДМТТО ГУНП» в частині застосування до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0049052) - дисциплінарного стягнення у виді догани, було видано на підставі та у межах наданих відповідачу повноважень, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, неупереджено, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно та своєчасно, з урахуваннях усіх обставин справи, а тому він є правомірним та підстави для його скасування відсутні.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
В свою чергу, відповідач належним чином довів правомірність прийняття наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.09.2023 р. № 1752к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ІТТ №1 ГУНП та ВОЗДМТТО ГУНП» в частині застосування до начальника ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0049052) дисциплінарного стягнення у виді догани та відсутність правових підстав для його скасування.
За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Керуючись ст.ст.2, 9, 72, 77, 241, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст.295,297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 13.03.2024 р.

Суддя О.М. Неклеса