Справа № 9901/893/18
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 березня 2024 року

м. Київ

справа №9901/893/18

адміністративне провадження № П/9901/893/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шарапи В. М.,

суддів: Єзерова А. А., Білоуса О. В., Желтобрюх І. Л., Тацій Л. В.,

за участю: секретаря судового засідання Корецького І.О.,

позивача: представник не з`явився,

відповідача: представник Басай В.О.

третьої особи: представник Служби безпеки України Осипов Д.О.,

третьої особи: представник Кабінету Міністрів України Шокун О.В.,

третьої особи: представник Національного банку України Крайдуба В.І.,

третьої особи: представник Ради національної безпеки і оборони України не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження як суд першої інстанції справу № 9901/893/18 за позовом ОСОБА_1 до Президента України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача: Рада національної безпеки і оборони України, Кабінет Міністрів України, Служба безпеки України, Національний банк України, про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 14 травня 2018 №126/2018 в частині,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Президента України, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Рада національної безпеки і оборони України, Кабінет Міністрів України, Служба безпеки України, Національний банк України, в якому просив визнати протиправним та скасувати Указ Президента України від 14.05.2018 №126/2018, яким введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02.05.2018 "Про застосування та скасування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" в частині включення позивача до пункту 513 Додатку 1 до рішення - переліку фізичних осіб, до яких застосовуються обмежувальні заходи (санкції) у вигляді: блокування активів - тимчасового обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним йому майном; запобігання виведенню капіталів за межі України; інших санкцій, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом з підстав його неправомірності.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява підписана і подана представником ОСОБА_1 - адвокатом Войтюком В.В., який діяв на підставі договору про надання правової допомоги від 06.03.2018 № 06-03/18, укладений між адвокатським об`єднанням «Могильницький та партнери та позивачем. Крім того повноваження Войтюка В.В. підтверджуються ордером на надання правничої (правової) допомоги, виданий Адвокатським об`єднанням «Могильницький та партнери» від 19.03.2018 Серії КС № 349060 та свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю від 15.02.2018 № 21/1339.

У позовній заяві єдина адреса для листування зазначена: 01024, м. Київ, абонементська скринька № 120.

Ухвалою Верховного Суду від 02.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 31.01.2019 задоволено клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі з підстав, визначених пунктом 3 частини першої статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/18132/18.

15 cічня 2024 року Суд направив учасникам справи повістки про виклик у судове засідання на 29.01.2024 о 16 год 30 хвилин для вирішення питання щодо можливості поновлення провадження у справі.

Судова повістка, скерована на адресу, яка зазначена у позовній заяві для листування, повернулася на адресу Суду з відміткою підприємства поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Ухвалою Верховного Суду від 29.01.2024 поновлено провадження у справі.

30 cічня 2024 року Суд направив учасникам справи повістки про виклик у судове засідання на 19.02.2024 о 16 год 20 хвилин.

В судове засідання, призначене 19.02.2024 о 16 год 20 хв, позивач не з`явився, про причини неявки Суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до Суду не надходило.

Судова повістка, скерована на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві для листування, повернулася на адресу Суду з відміткою підприємства поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

У зв`язку з цією обставиною неявка позивача, який належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, визнана Судом неповажною. Розгляд справи відкладено на 11.03.2024 року о 16 годині.

Судові повістки про виклик 20.02.2024 направлені на адреси учасників справи.

11 березня 2024 року в судове засідання позивач не з`явився, про причини неявки Суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до Суду не надходило.

Судова повістка, скерована на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві для листування, повернулася на адресу Суду з відміткою підприємства поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Інформації від позивача та його представника щодо іншої адреси, на яку слід направляти повідомлення щодо розгляду позову до Суду не надходило.

У судовому засіданні 11.03.2024 учасники справи зазначили про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС України, оскільки неявка позивача перешкоджає подальшому розгляду справи.

Верховний Суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду з огляду на таке.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 131 КАС України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Приписами частини другої статті 131 КАС України визначено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 205 КАС України до позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондує положенню пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якого позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Правилами частини одинадцятої статті 126 КАС України встановлено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Судові повістки про виклик у судові засіданні на 19.02.2024 та 11.03.2024, скеровані на адресу позивача, яка зазначена в позовній заяві як єдина адреса для листування, повернулися на адресу Суду з відміткою підприємства поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням позивача в розумінні наведених вище норм процесуального закону.

Інформацію щодо призначення судових засідань на 19.02.2024 та 11.03.2024 розміщено на офіційному вебпорталі судової влади України та веб-сайті Верховного Суду, доступ до яких є відкритим та безоплатним.

До Суду від позивача не надходило заяв про поважність причин, з яких він не міг з`явитися в судові засідання, призначені на 19.02.2024 та 11.03.2024, клопотань про відкладення розгляду справи, так само, як і заяв про розгляд справи за його відсутності.

Суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами КАС України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.

Враховуючи предмет та підстави позову ОСОБА_1 , наведені у позовній заяві, доводи відповідача та третіх осіб проти позову, зазначені у відзиві на позов і письмових поясненнях, встановлення обставин, які входять до предмета доказування у цій адміністративній справі, вимагає отримання Судом пояснень позивача з приводу заперечень на його позов інших учасників справи. У зв`язку з цим неявка представника позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, в першу чергу, має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Беручи до уваги факт неприбуття позивача в судове засідання повторно, неповідомлення позивача про причини його неприбуття до суду повторно, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача, Верховний Суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 22, 126, 194, 205, 240, 248, 255, 262, 266, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача: Рада національної безпеки і оборони України, Кабінет Міністрів України, Служба безпеки України, Національний банк України, про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 14 травня 2018 №126/2018 в частині залишити без розгляду.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий суддя В. М. Шарапа

Судді А. А. Єзеров

О. В. Білоус

І. Л. Желтобрюх

Л. В. Тацій