Справа № 480/2365/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 березня 2024 р.Справа № 480/2365/23

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши клопотання Сумської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції, у випадку відмови - продовжити строку на усунення недоліків поданої апеляційної скарги на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.01.2024 по справі № 480/2365/23

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ЛАТІМЕР"

до Сумської митниці Державної митної служби України

про визнання протиправним та скасування рішення,-

В с т а н о в и в:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 08.01.2024 по справі № 480/2365/23 задоволено адміністративний позов ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "ЛАТІМЕР" до Сумської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

02.02.2024 відповідачем судове рішення оскаржено в апеляційному порядку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024 залишено без руху апеляційну скаргу Сумської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України та надано строк для сплати судового збору протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Копію зазначеної ухвали суду отримано апелянтом 01.03.2024, о 06:44 годині, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа через підсистему "Електронного суду", тобто днем отримання є 02.03.2024.

11.03.2024 через підсистему «Електронний суд» відповідачем надано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції, у випадку відмови - продовжити строку на усунення недоліків.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання апелянтом зазначено, що враховуючи введення воєнного стану в Україні на рахунку Харківської митниці відсутні кошти за КЕКВ 2800 для здійснення видатків для сплати судового збору (додано виписку від 11.03.2024). Апелянтом вжито відповідні заходи щодо виділення з державного бюджету України коштів на витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини першої ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, із заявленого контролюючим органом клопотання убачається, що воно не відповідає вимогам встановлених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та свідчить про відсутність підстав для його задоволення.

До того ж, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Колегія суддів зауважує, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Сумська митниця є органом виконавчої влади. Фінансування витрат державного органу на оплату судового збору із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

Щодо посилання скаржника на введенням в Україні воєнного стану, як на підставу відстрочення сплати судового збору, колегія суддів зазначає, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу обов`язку щодо сплати судового збору.

Приходячи до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання скаржника, колегія суддів зазначає, що виникнення у Харківській митниці організаційних чи фінансових складнощів для сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною та не є підставою для відстрочення сплати судового збору відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI.

За наведеного, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви скаржника про відстрочення сплати ним судового збору.

Розглянувши клопотання відповідача про продовження строку усунення недоліків, колегія суддів вважає, що воно підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Згідно з ч.ч. 2, 6 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Продовження строку - це надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

При цьому, зміни до законодавства в частині необхідності сплати судового збору, на період дії воєнного стану, внесені не були.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку, дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на положення ст. 129 Конституції України, якою унормовано, що однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду.

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії», рішення від 26.07.2011 року). Європейський Суд з прав людини також зазначав, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19.06.2001).

Враховуючи викладене а також те, що скаржник має намір усунути недоліки апеляційної скарги, вживає відповідні заходи, колегія суддів дійшла висновку про можливість часткового задоволення клопотання про продовження строку на апеляційне оскарження Харківської митниці на подання документу про оплату судового збору, на строк 15 днів.

Керуючись ст. ст. 118, 121, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Сумської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції - відмовити.

Клопотання Сумської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про продовження строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги задовольнити частково.

Продовжити Сумській митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом 15 днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Мельнікова Л.В.
Судді Курило Л.В. Бегунц А.О.