Справа № 160/20762/23
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 березня 2024 року м. Дніпросправа № 160/20762/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року (суддя Дєєв М.В.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ «КУТАН» до Львівської митниці про визнання протиправними, скасування рішення, картку відмови та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «КОМПАНІЯ «КУТАН» звернулось з позовом Львівської митниці про визнання протиправними, скасування рішення, картку відмови та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року позов задоволено частково.

Суд вирішив визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UА209000/2023/400055/2 від 05.05.2023 року, №UА209000/2023/400058/2 від 08.05.2023 року, №UА209000/2023/400061/2 від 09.05.2023 року.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення№UА209140/2023/000345, №UА209140/2023/000350, №UА209140/2023/000354 винесені Львівською митницею.

У задоволені решти позовних вимог відмовити.

Відповідачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не було взято до уваги неподання документів, визначених ч. 2 ст. 53 МКУ, в поданих документах було встановлено розбіжності, а декларантом додаткових документів не було надано.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1 ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як було встановлено судом першої інстанції, між Товариством з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ «КУТАН» - Покупець та Компанією IGVAR DISTRIBUTION S.R.L. (Румунія) - Продавець, укладено Контракт № 14 від 05 жовтня 2022 року. Відповідно до якого продавець зобов`язується передати у власність покупця товар, а покупець зобов`язується прийняти товар й оплатити його на умовах даного Контракту та інвойсів, які є невід`ємною частиною даного контракту. Ціна і асортимент товару, який поставляється продавцем за цим контрактом, вказується у інвойсах - розділ 1. Згідно п. 3.1 Контракту, товар поставляється на умовах FCA (Інкотермс-2010), якщо інше не прописано в інвойсах, які прийняті до оплати та є невід`ємною частиною контракту. Поставка товару здійснюється партіями, відповідно до замовлення Покупця, п. 3.2.

Оплата за товар здійснюється на підставі інвойсу, зі 100% попередньою оплатою, п. 4.1. Контракту. Всі платежі здійснюються в доларах ЄВРО, п. 4.2.

На виконання контракту та на підставі рахунку-фактури (інвойс) № IGV 11 від 03.05.2023 року позивач придбав та ввіз на митну територію України огірки, в кількості 16 150,00 кг, вартість 11 305,00 ЄВРО, ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Оплата товару здійснювалась шляхом безготівкового перерахунку коштів на розрахунковий рахунок Продавця, що підтверджується платіжним дорученням № 102 від 03 травня 2023 року.

ТОВ «КОМПАНІЯ «КУТАН», через уповноважену на митне декларування особу ОСОБА_1 , подало 05.05.2023 року до Львівської митниці, до митного оформлення, митну декларацію 23UA2091400M398U0 від 05.05.2023 року в якій заявлено митну вартість товару огірків, вагою в кількості 16 150,00 кг, загальною вартістю 11 305,00 ЄВРО, ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Митна вартість, визначена декларантом за основним методом « 1» ціною договору (контракту) та рахунку (інвойсу) у розмірі 0,7 ЄВРО, умови постачання зазначено СРТ - м. Львів/Україна. Умови доставки було змінено з FCA na СРТ. Зміна способу доставки передбачена в Контракті.

Підтвердження зміни умов доставки товару прописані в інвойсі №IGV 11 від 03.05.2023 року, який є невід`ємною частиною контракту.

До цієї митної декларації декларант додав наступні документи на підтвердження митної вартості товарів: - зовнішньоекономічний контракт № 14 від 05.10.2022 року; - рахунок-фактура (інвойс) № ЮУ 11 від 03.05.2023 року; - платіжне доручення №102 від 03.05.2023 року; - вантажна митна декларація з додатками 03.05.2023 року; - ЦМР -і міжнародна автомобільна накладна від 03.05.2023 року; - сертифікат якості № М 0115709 від 03.05.2023 року; - фітосанітарний сертифікат № EU RO 0041914 від 03.05.2023 року;

На виконання контракту та на підставі рахунку-фактури (інвойс) № IGV 13 від 03.05.2023 року позивач придбав та ввіз на митну територію України огірки, в кількості 19 670,00 кг, вартість 13 769,00 ЄВРО, ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Оплата товару здійснювалась шляхом безготівкового перерахунку коштів на розрахунковий рахунок Продавця, що підтверджується платіжним дорученням № 102 від 03 травня 2023 року.

ТОВ «КОМПАНІЯ «КУТАН», через уповноважену на митне декларування особу ОСОБА_1 , подало 08.05.2023 року до Львівської митниці, до митного оформлення, митну декларацію 23UA79U4 від 08.05.2023 року в якій заявлено митну вартість товару огірків, вагою в кількості 19 670,00 кг, загальною вартістю 13 769,00 ЄВРО, ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Митна вартість, визначена декларантом за основним методом « 1» ціною договору (контракту) та рахунку (інвойсу) у розмірі 0,7 ЄВРО, умови постачання зазначено СРТ - м. Львів/Україна. Умови доставки було змінено з FCA на СРТ. Зміна способу доставки передбачена в Контракті. Підтвердження зміни умов доставки товару прописані в інвойсі № IGV 13 від 03.05.2023 року, який є невід`ємною частішою контракту.

До цієї Митної декларації декларант додав наступні документи на підтвердження митної вартості товарів: - зовнішньоекономічний контракт № 14 від 05.10.2022 року; - рахунок-фактура (інвойс) № IGV 13 від 03.05.2023 року; - платіжне доручення №102 від 03.05.2023 року; - вантажна митна декларація з додатками 05.05.2023 року; - ЦМР -міжнародна автомобільна накладна від 05.05.2023 року; - сертифікат якості № М 0115712 від 05.05.2023 року; - фітосанітарний сертифікат № EU RO 0041926 від 05.05.2023 р;

На виконання контракту та на підставі рахунку-фактури (інвойс)- № IGV 14 від 07.05.2023 року позивач придбав та ввіз на митну територію України огірки, в кількості 13 400,00кг, вартість 9 380,00 ЄВРО;. ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Оплата товару здійснювалась шляхом безготівкового перерахунку коштів на, розрахунковий рахунок Продавця, що підтверджується платіжним дорученням № 111 від 08 травня 2023 року.

ТОВ «КОМПАНІЯ «КУТАН», через уповноважену на митне декларування особу ОСОБА_2 , подало 09.05.2023 року до Львівської митниці, до митного оформлення, митну декларацію 23UA45U4 від 09.05.2023 року в якій заявлено митну вартість товару огірків, вагою в кількості 13 400,00 кг, загальною вартістю 9 380,00 ЄВРО, ціна за один кілограм 0,7 ЄВРО. Митна вартість, визначена декларантом за основним методом « 1» ціною договору (контракту) та рахунку (інвойсу) у розмірі 0,7 ЄВРО, умови постачання зазначено СРТ - м. Львів/Україна. Умови доставки було змінено з FCA на СРТ. Зміна способу доставки передбачена в Контракті. Підтвердження зміни умов доставки товару прописані в інвойсі № IGV 14 від 07.05.2023 року, який є невід`ємною частиною контракту.

До цієї митної декларації декларант додав наступні документи на підтвердження митної вартості товарів: - зовнішньоекономічний контракт №14 від 05.10.2022 року; - рахунок-фактура (інвойс) № IGV 14 від 07.05.2023 року; - платіжне доручення №111 від 08.05.2023 року; - вантажна митна декларація з додатками 08.05.2023 року; - ЦМР міжнародна автомобільна накладна від 08.05.2023 року; - сертифікат якості № W 027145 від 08.05.2023 року; - фітосанітарний сертифікат № EU RO 0041927 від 08.05.2023 року;

Львівською митницею здійснено коригування митної вартості декларованого товару та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів:

- №UA209000/2023/400055/2 від 05.05.2023 року відповідно до якого було визначено вартість товару резервним методом. Для визначення митної вартості товарів застосовано метод визначення митної вартості 2г (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД №UA500100/2023/1800 від 04.05.2023 року, 1,41 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось

- № UA209000/2023/400058/2 від 08.05.2023 року відповідно до якого було визначено вартість товару резервним методом. Для визначення митної вартості товарів застосовано метод визначення митної вартості 2г (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД від 05.05.2023 р.№ UA408020/2023/29498, де митна вартість такого товару становить 1,41 дол. США за кг. Коригування не здійснювалось.

- № UA209000/2023/400061/2 від 09.05.2023 року відповідно до якого було визначено вартість товару резервним методом. Для визначення митної вартості товарів застосовано метод визначення митної вартості 2г (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД від 05.05.2023 р.№ UA408020/2023/29498, де митна вартість такого товару становить 1,41 дол, США за кг.

За результатами розгляду митних декларацій 23UA98110 від 05.05.2023 року, 23UA79U4 від 08.05.2023 року, 23UA45 U4 від 09.05.2023 року та доданих до них документів митний орган відмовив у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю, у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів.

Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив картками відмов в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA209140/2023/000345, №UA209140/2023/000350, №UA209140/2023/000354.

З метою отримання товару, у вільний обіг, декларант подав нові митні декларації №23UA78U8 від 05.05.2023 року, №23UA80U4 від 08.05.2023 року, № 23UA743U від 09.05.2023 року в яких вказав вартість товару відповідно до рішення про корегування митної вартості товару, а також розрахував митні платежі 10% та 20 ПДВ з урахуванням збільшеної вартості товару.

З урахуванням рішення про корегування митної вартості товарів, зросла загальна вартість товару та разом з цим, збільшився розмір сплати митної вартості 10% та 20% ПДВ: - декларація №23UA78U8 від 05.05.2023 року - мито збільшилось на 18 749,64 грн., ПДВ на 78 748,50 грн. Загальна сума збільшення - 97 498,14 грн.; - декларація №23UA80U4 від 08.05.2023 року - мито збільшилось на 22 997,31 грн., ПДВ на 96 588,68грн. Загальна сума збільшення - 119 585,99 грн.; - декларація № 23UA743U від 09.05.2023 року - мито збільшилось на 31 244,93 грн., ПДВ на 68 738,84 грн. Загальна сума збільшення - 99 983,77 грн.;

Загальна сума, яку надміру сплатив позивач складає-317 067,90 грн.

Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем правомірність оскаржених рішень не було доведено.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частиною п`ятою статті 52 МК України декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є (частина друга статті 53 МК України): -декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; -зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; -рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); -якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; -за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; -транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; -якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: -договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; -рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); -рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); -виписку з бухгалтерської документації; -ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; -каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; -копію митної декларації країни відправлення; -висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно частини четвертої статті 53 МК України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Згідно частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: -здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; -надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; -надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; -випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право (частина п`ята статті 54 МК України): -упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; -у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; -у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; -проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; -звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; -застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: -невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; -неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; - невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; -надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: -обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; -наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; -вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; -обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; -інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України): -основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); -другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.

Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: -немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; -щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; -жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; -покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.

Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Розрахунки згідно із статтею 58 МК України робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Згідно з частиною десятою статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Згідно з статтею 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Так, оскаржуване рішення про коригування митної вартості прийнято у зв`язку із неможливістю застосування Митницею митної вартості, заявленої декларантом.

Суд першої інстанції вірно врахував, що право митних органів на витребування додаткових документів у декларанта, проте також вірно зазначив, що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про помилковість доводів відповідача про ненадання контракту, осідки зворотне підтверджено роздруківкою доданих до митної декларації документів (друга сторінка митної декларації).

Також судом першої інстанції вірно було враховано, що в графі 44 декларації, декларант зазначає перелік документів, які додані до декларації та під кодом 3001, в кожній декларації зафіксовано номер та дата платіжного доручення, яким здійснено перерахування грошових коштів за товар.

В платіжному дорученні, в графі 70 «Призначення платежу» зазначено номер та дата згідно якого інвойсу здійснюється перерахунок коштів.

Щодо ненадання додаткових документів.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що витребувавши додаткові документи, митний орган не зазначив, які саме обставини ці документи повинні підтвердити або у своїй сукупності можуть спростувати/чи впливають на митну вартість товару.

Сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору.

Об`єктивна неможливість застосування першого методу не були доведені відповідачем.

Також суд першої інстанції вірно врахував, що застосована Митницею митна вартість товару ґрунтується на митній вартості товару, який раніше був оформлений у митному відношенні за митною вартістю, яку також визначеною митним органом за резервним методом.

Таким чином, вірними є висновки суду першої інстанції, що рішення про коригування митної вартості товарів №UА209000/2023/400055/2 від 05.05.2023 року, №UА209000/2023/400058/2 від 08.05.2023 року, №UА209000/2023/400061/2 від 09.05.2023 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА209140/2023/000345, №UА209140/2023/000350, №UА209140/2023/000354 є протиправними та підлягають скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначеного не спростовують.

Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ «КУТАН» до Львівської митниці про визнання протиправними, скасування рішення, картку відмови та зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Постанова у повному обсязі складена 13 березня 2024 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш