Справа № 160/5690/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 березня 2024 рокуСправа № 160/5690/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

29.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява (направлено засобами поштового зв`язку 23.02.2024 року) Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки до ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки суму збитків у розмірі 38 038 (тридцять вісім тисяч тридцять вісім ) грн. 94 копійки.

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки витрати на оплату судового збору.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.02.2024 року, зазначена вище справа була розподілена та 01.03.2024 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.03.2024 року означено позовну заяву було залишено без руху та надано було позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 3028 грн.

12.03.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло сформоване 11.03.2024 року через систему «Електронний суд» клопотання представника Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Босої Аліни Валеріївни про продовження строку усунення недоліків через відсутність належного бюджетного фінансування та з огляду на запровадження воєнного стану в Україні. Крім того, представник позивача зазначає, що Кіровоградським ОТЦК та СП вжито належні та необхідні заходи для сплати судового збору у даній справі, а саме направлено заявку на довольчий орган для виділення коштів (заявка на бюджетні асигнування до кінця 2024 року за КПКВ 2101020 за загальним фондом). Але процедура отримання відповідних коштів потребує додаткового часу.

Перевіряючи доводи означеного клопотання, суд виходить з такого.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку встановленого ухвалою суду задля залишення позовної заяви без руху.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заявип, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд звертає увагу, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права задля виконання вимог ухвали суду щодо залишення позовної заяви без руху у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відтак, органи влади (у тому числі й територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено в Україні воєнний, який на даний час продовжено. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно з статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Питання ж необхідності продовження процесуального строку, у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується судом у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні позивача. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом в ухвалі суду від 07.03.2024 року у справі №380/2207/23.

Позивач, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою задля продовження строку усунення недоліків, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Босої Аліни Валеріївни про продовження строку усунення недоліків слід відмовити.

Тобто, станом на 13.03.2024 року вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.03.2024 року позивачем не виконані.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи, що позивачем вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.03.2024 року про залишення позовної заяви без руху, станом на 13.03.2024 року не виконано, даний адміністративний позов з доданими до нього додатками підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 169, 241-243 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Босої Аліни Валеріївни про продовження строку усунення недоліків відмовити.

Позовну заяву Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, направити особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник