Справа № 317/3206/23
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
11 березня 2024 року м. Дніпросправа № 317/3206/23
Суддя-доповідач Третього апеляційного адміністративного суду Семененко Я.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року по справі №317/3206/23 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області про скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу,-
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, Державна служба України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області подала апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.296 КАС України.

Так, п.1 ч.5 ст.296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч вимогам наведеної норми права заявником апеляційної скарги не долучено до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, заявлений позов містить вимоги щодо визнання протиправною та скасування постанови Укртрансбезпеки №356463 від 29.05.2023 про застосування до позивача адміністративно-господарського штрафу в сумі 51000 грн., що свідчить про подання позову майнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 рік становить 2684 грн.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, сплаті при поданні позовної заяви підлягав судовий збір в розмірі 1073,60 грн. (на рівні мінімального розміру, оскільки 1% від 51000 становить 510, що є менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023).

Згідно пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає

150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання цієї апеляційної скарги, становить 1610,40 грн. (1073,60*150%).

Окрім того, апеляційна скарга подана відповідачем з пропуском строку, встановленого КАС України.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як свідчать матеріали справи, оскаржуване рішення ухвалено за наслідками розгляду справи у порядку письмового провадження без участі сторін 08.12.2023. Повний текст складено 08.12.2023. Разом з тим, апеляційна скарга подана Державною службою України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області лише 01.02.2024 (згідно відомостей поштового конверту та сайту Укрпошта), тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, що встановлений частиною 1 статті 295 КАС України.

В апеляційній скарзі скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке вмотивовано тим, що Відділ держваного нагляду (контролю) у Запорізькій області отримав рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08.12.2023 по цій справі 29.01.2024, на підтвердження чого скаржник надає копію першої сторінки рішення із вхідним №3158/0/22-24 від 29.01.2024. Окрім того, скаржник просить взяти до уваги часті повітряні тривоги, ракетні обстріли міста Запоріжжя.

Надаючи оцінку таким аргументам скаржника, суд зазначає наступне.

За змістом п.1 ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Таким чином, Законом передбачена можливість поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду учаснику справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, у разі, якщо апеляційна скарга подана учасником справи протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Відповідно пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Також передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з пунктом 10 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, зокрема державні органи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Офіційна електронна адреса в розумінні Положення про ЄСІТС - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Пунктом 15 Розділу VII Перехідні положення КАС України встановлено порядок вчинення дій, передбачених КАС України, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення відповідних дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Згідно з пунктом 16 наведеного Розділу КАС України до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

З 05.10.2021 офіційно почала функціонувати підсистеми Електронний суд, Електронний кабінет та підсистема відеоконференцзв`язку. Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

З огляду на запровадження підсистем ЄСІТС Електронний кабінет та Електронний суд, що забезпечують можливість направлення судом документів у справах в електронній формі шляхом їхнього надсилання до Електронного кабінету користувача (у тому числі автоматично), приписи підпункту 15.15 розділу VII Перехідні положення КАС України щодо обов`язкового вручення судового рішення виключно у паперовій формі, за таких обставин, не мають імперативного характеру.

Отже, аналіз наведених норм у системному зв`язку з положенням пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України дає підстави для висновку, що оскільки днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, а сервіс Електронного кабінету ЄСІТС за приписами Положення про ЄСІТС є саме такою адресою, то надсилання процесуальних документів за допомогою підсистем ЄСІТС Електронний кабінет та Електронний суд є днем вручення судового рішення, за умови отримання відповідного повідомлення про його доставлення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі №420/151/20.

Як встановлено судом, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08.12.2023 було направлено судом першої інстанції відповідачу - Державній службі України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області через підсистему "Електронний суд" і, згідно наявної в матеріалах справи довідки даний електронний документ доставлено до електронного кабінету останньої 08.12.2023 о 17:24 год. (а.с.66).

Отже, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, має офіційну електронну адресу та електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», що не спростовано скаржником, до якого 08.12.2023 доставлено рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08.12.2023 в електронному вигляді, у зв`язку з чим посилання скаржника та надані ним докази, які свідчать про реєстрацію копії рішення суду першої інстанції за №3158/0/22-24 від 29.01.2024 не мають вирішального значення при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Окрім того, суд зазначає, що номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції лише фіксують факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до органу та не можуть свідчити про фактичну дату отримання рішення суду.

Отже, з огляду на дату вручення відповідачу копії оскаржуваного судового рішення 11.12.2023 (наступний робочий день), то відлік строку на апеляційне оскарження, що визначений п.1 ч.2 ст.295 КАС України, з огляду на положення статті 120 КАС України, розпочинається 12.12.2023 та останнім днем такого строку є 10.01.2024.

Разом з тим, як зазначено вище, апеляційна скарга подана скаржником 01.02.2024, тобто з пропуском тридцятиденного строку від дня вручення оскаржуваного судового рішення, у зв`язку з чим підстави для поновлення скаржнику пропущеного строку на підставі п.1 ч.2 ст.295 КАС України відсутні.

Що стосується інших зазначених скаржником обставин, пов`язаних із дією воєнного стану, суд зазначає, що безперечно, запровадження воєнного стану є обставиною, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Разом з тим, пропуск процесуального строку повинен мати прямий причинний зв`язок з такою обставиною. При цьому, питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Отже, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Скаржник посилається на загальну ситуацію в країні через обставини, які зумовили введення воєнного стану в країні, зокрема, й те, що ракетні обстріли зумовлюють оголошення повітряних тривог, що унеможливлює нормальне функціонування органу державної влади.

Однак, зазначені обставини не мають безперервного характеру та не доводять фактичну неможливість подання відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, апеляційної скарги у даній справі у більш стислий строк (подання скарги відбулося на 52 день з дня вручення копії оскаржуваного судового рішення, що є чималим строком, з урахуванням встановленого КАС України процесуального строку у тридцять днів).

Суд зауважує, що за правилами частини другої статті 9 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного часу Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Отже, скаржник, який є органом державної влади, в умовах воєнного часу зобов`язаний здійснювати свої повноваження на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

При цьому, слід зауважити, що після затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022 про введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо процесуальних строків, зокрема на апеляційне оскарження судових рішень, та їх обчислення до Кодексу адміністративного судочинства України не вносились.

Суд наголошує, що статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Враховуючи зазначене, беручи до уваги й те, скаржник є суб`єктом владних повноважень, який в умовах воєнного часу зобов`язаний здійснювати свої повноваження на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованими та не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку, встановленого КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з викладеним, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, встановивши заявнику строк для усунення недоліків, а саме:

- надати заяву про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви;

- надати документ про сплату судового збору у розмірі 1610,40 грн., сплаченого за реквізитами:

Отримувач: ГУК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Призначення платежу: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись ст.169, ч.ч.2,3 ст.298 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2023 року по справі №317/3206/23 залишити без руху.

Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС Електронний кабінет, а у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

Ухвала набирає законної сили 11.03.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.В. Семененко