Справа № 380/23813/23
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2024 року м. Львівсправа № 380/23813/23

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» (Позивач/ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН»/товариство) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (Відповідач/ГУ ДПС у Л/о), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість;

- стягнути з відповідача на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» судові витрати.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (далі також Комісія) від 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» критеріям ризиковості платника податку (далі також оскаржуване/спірне рішення) є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки віднесення ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» до переліку ризикових платників податків не містить жодного обґрунтування підстав та причин такого віднесення відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165. Комісія не ідентифікувала конкретні ризикові операції та/або податкові накладні товариства, в яких були зафіксовані такі операції, а лише процитувала зміст пункту 8 вищезгаданих Критеріїв. Отже, оскаржуване рішення не містить конкретної інформації щодо причин та підстав прийняття рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості, не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та породжує його неоднозначне трактування, що своєю чергою впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Позивач уважає, що ефективним способом захисту його порушеного права є визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення та зобов`язання відповідача виключити ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У зв`язку з вищенаведеним адміністративний позов просить задовольнити повністю.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву. Відповідач вказує, що 13 травня 2019 року Комісія розглянула питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН». Так, до ГУ ДПС у Л/о надійшов лист Генеральної прокуратури України від 23 квітня 2019 року № 04/5/2-р-19 про здійснення процесуального керівництва досудового розслідування у кримінальному провадженні від 20 березня 2017 року № 0000030 щодо низки підприємств, в тому числі й ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН». Управлінням аудиту надано ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 08 квітня 2019 року № 81058713, згідно з якою суд задовольнив клопотання прокурора щодо накладення арешту на майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України щодо низки підприємств, в тому числі й ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН». У зв`язку з цим на засіданні Комісії 13 травня 2019 року прийнято рішення про включення ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку (витяг з протоколу від 13 травня 2019 року № 74). Комісія, засідання якої відбулося 05 лютого 2020 року, розглянула інформацію про втрату чинності постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 та набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165. За результатами обговорення Комісія прийняла колегіальне рішення про перенесення ризикових суб`єктів господарювання до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, в тому числі й ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» (рішення від 05 лютого 2020 року № 7886).

Відповідач зазначає, що позивач після прийняття оскаржуваного рішення не звертався до ГУ ДПС у Л/о з документами, поясненнями, необхідними для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Позивач як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та тонкощів певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових документів, які супроводжують певні операції, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Тому саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи.

Відповідач звертає увагу на те, що будь-який недолік форми оскаржуваного рішення не може бути самостійною підставою для його скасування та не може сприйматися, як безумовна підстава для висновку щодо протиправності цього рішення. Водночас спірне рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції, оскільки з його тексту можна встановити зміст цього рішення, зокрема, підстави віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Одночасно з цим відповідач стверджує, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Отже, внесення в Реєстр ризикових платників податкової інформації, щодо відповідності платника податків критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Щодо цього відповідач покликається на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 20 листопада 2019 року у справі № 480/4006/18, від 03 березня 2020 року у справі № 240/3665/19.

Відповідач підсумовує, що фактичні обставини, за яких здійснює свою діяльність позивач, відповідають критеріям ризиковості операцій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

Крім цього, відповідач зауважує, що позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, оскільки в цьому випадку суд перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. Суд лише може зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області повторно розглянути документи з урахуванням рішення суду у разі встановлення його протиправності.

У зв`язку з вищенаведеним просить суд у задоволенні позову відмовити повністю.

На спростування доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, позивач подав відповідь на відзив, у якій додатково, окрім аргументів, наведених у позовній заяві, вказує, що у відповідача станом на дату проведення засідання Комісії 05 лютого 2020 року була відсутня податкова інформація, яка свідчить про ризиковість здійснення господарської операції ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН», зважаючи на що інформація про арешт в кримінальному провадженні № 0000030 втратила свою чинність, а додаткової інформації відповідач не наводить.

Порядком № 1165, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року, не передбачено процедуру перенесення (чи інших подібних за своєю суттю дій) суб`єкта господарювання до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання. Отож, на дату прийняття оскаржуваного рішення, під час засідання Комісії відповідач не здійснював відповідного моніторингу господарських операцій позивача чи його податкових накладних поданих для реєстрації ЄРПН (які з травня 2019 року не подавались), не отримав нової податкової інформації, а протиправно скористався відомостями (щодо арешту), будучи обізнаним, що такий скасований ще в травні 2019 року.

Прийняття оскаржуваного рішення не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку № 1165, а тому повинно бути скасоване. Відповідач не надав суду жодного доказу, який би досліджувався в процесі засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу його прийняття. Також контролюючий орган не надав суду жодних належних та достатніх доказів провадження позивачем господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.

Відповідно до пункту третього частини третьої статті 246 КАС України суд зазначає, що ухвалою судді від 17 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 06 листопада 2023 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання; витребувано у відповідача: податкову інформацію, яка слугувала підставою для прийняття спірного рішення; належним чином засвідчену копію протоколу комісії, на засіданні якої прийнято спірне рішення щодо позивача.

Ухвалою суду від 13 лютого 2024 року у задоволенні заяви представника відповідача від 22 листопада 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено; заяву представника позивача від 26 жовтня 2023 року про поновлення строку звернення з позовом до суду за захистом своїх прав задоволено; визнано поважними причини пропуску позивачем строку звернення з цим позовом до суду та поновлено його.

В судовому засіданні, яке відбулося 13 лютого 2024 року, суд заслухав усні пояснення представників позивача та відповідача, дослідив докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Представник позивача заявлений позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Представник відповідача проти заявленого позову заперечив у повному обсязі, просив в його задоволенні відмовити.

У цьому ж судовому засіданні суд постановив прийняти рішення у строки, передбачені для справ, розгляд яких здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини:

ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» () зареєстроване як юридична особа, з 01 жовтня 2017 року є платником податку на додану вартість, основним видом діяльності є 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

13 травня 2019 року Комісія Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглянула питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платників податку на додану вартість, зокрема, ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН».

Згідно з витягом з протоколу засідання Комісії від 13 травня 2019 року № 74 до Головного управління ДПС у Львівській області надійшов лист від Генеральної прокуратури України від 23 квітня 2019 року № 04/5/2-р-19 про здійснення процесуального керівництва досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000030 від 20 березня 2017 року щодо низки підприємств, в тому числі ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» (). Управлінням аудиту надано ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 08 квітня 2019 року № 81058713, згідно з якою судом задоволено клопотання прокурора щодо накладення арешту на майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України щодо низки підприємств, в тому числі щодо ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» (). У зв`язку з цим Комісія ухвалила прийняти рішення про включення ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» () до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків.

05 лютого 2020 року Комісія Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглянула питання щодо включення СГД до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

Згідно з витягом з протоколу засідання Комісії від 05 лютого 2020 року № 20 у зв`язку із втратою чинності постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 та набранням чинності постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 перенесено до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість 420 СГД (додаток 1). У зв`язку з цим Комісія ухвалила прийняти рішення про включення 420 СГД у перелік підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість та Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (додаток 1).

05 лютого 2020 року Комісія прийняла рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 7886, згідно з яким ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» () відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивач, уважаючи таке рішення Комісії протиправним, звернувся з цим адміністративним позовом до суду.

Предметом розгляду у цій справі є оцінка правомірності рішення Комісії 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність платника податку ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» критеріям ризиковості платника податку.

Оцінюючи правовідносини, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених законом, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами першим-другим пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі Порядок № 1165, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За змістом пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8).

Відповідно до абзацу другого пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 27 Порядку № 1165 визначено, що Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення (абзац восьмий пункту 40 Порядку № 1165).

Згідно з пунктами 44-46 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Додатком 4 до Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Системний аналіз викладених правових норм дає змогу дійти висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Водночас законодавець встановив певну послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості. Так, рішенню Комісії щодо питання відповідності платника податку критеріям ризиковості має передувати складення та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності суб`єкта господарювання критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією за наслідками подання таким суб`єктом господарювання для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначив, що під час вирішення спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Як слідує з матеріалів справи рішенням Комісії 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку встановлено, що ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» відповідає критеріям ризиковості платника податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Суд відзначає, що додатком 4 до Порядку № 1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, згідно з яким в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Крім цього, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: 1) «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності»; 2) «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -».

Проте в оскаржуваному рішенні контролюючим органом не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, адже відсутні позначки в обох колонках: «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» та «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -».

Також графа «Податкова інформація», яка заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у спірному рішенні відповідачем не заповнена. Отже, у спірному рішенні не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено, на чому базуються висновки контролюючого органу та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.

Зважаючи на викладене, суд відхиляє доводи відповідача про те, що з тексту оскаржуваного рішення можна встановити його зміст, зокрема, підстави віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості, відтак таке рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість, зміст оскаржуваного рішення податкового органу свідчить про те, що останнє всупереч його затвердженій формі не містять розшифрування, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» до переліку ризикових платників податку та в чому вона полягає.

Отже, оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Суд також звертає увагу на те, що для розгляду питання відповідності чи невідповідності ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» хоча б одному критерію ризиковості платника податку, відповідач мав отримати від позивача податкові накладні/розрахунки коригування, подані для реєстрації, та встановити, що вони не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, і лише після цього позивач підлягав перевірці щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку.

Утім, у справі, яка розглядається, відсутні факти того, що перед прийняттям спірного рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» подало на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну чи розрахунок коригування. Тобто, прийняттю оскаржуваного рішення Комісії не передував факт подання ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, як це передбачено Порядком № 1165. Отже, суд відзначає, що відповідач не надав суду доказів того, що отримав подану позивачем для реєстрації податкову накладну/розрахунок коригування, на підставі чого міг встановити, що вони не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, і лише після цього здійснити перевірку позивача на предмет відповідності критеріям ризиковості платника податку.

Водночас зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії від 05 лютого 2020 року № 20 слідує, що у зв`язку із втратою чинності постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 та набранням чинності постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 перенесено до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість 420 суб`єктів господарської діяльності згідно з додатком 1, серед яких є й ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН».

Суд погоджується із доводами позивача про те, що Порядок № 1165 не передбачає процедуру «перенесення» суб`єкта господарювання, якого було віднесено до переліку ризикових платників податків згідно з раніше встановленим порядком, до «нового переліку ризикових суб`єктів господарювання» з прийняттям Комісією відповідного рішення.

Всупереч вимогам Порядку № 1165 під час засідання 05 лютого 2020 року Комісія не здійснювала відповідного моніторингу господарських операцій позивача з його контрагентами чи складених ним податкових накладних/розрахунків коригування, поданих для реєстрації ЄРПН, не отримувала та не аналізувала податкової інформації, яка б свідчила про відповідність ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків та давала б підстави для прийняття відповідного рішення.

Відповідач не надав суду жодного доказу, який би досліджувався в процесі засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу його прийняття.

Стосовно аргументу відповідача про те, що позивач після прийняття оскаржуваного рішення не звертався до ГУ ДПС у Л/о з документами, поясненнями, необхідними для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд ураховує доводи позивача про те, що відповідач в оскаржуваному рішенні, а також в наданому витязі з протоколу засідання Комісії не вказав конкретних господарських операцій, не навів жодного із суб`єктів підприємницької діяльності, відносини з якими є ризиковими, що позбавило позивача можливості подавати документи для спростування інформації, яка стала підставою включення його до переліку ризикових платників податків. Оскільки Порядок № 1165 передбачає право на оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку безпосередньо до суду, позивач оскаржив вищезазначене рішення до суду, тобто скористався наданим йому правом.

Суд також зауважує, що здійснення моніторингу відповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Своєю чергою Комісія не вирішувала питання про наявність підстав для включення чи виключення позивача з переліку ризикових платників, як на дату прийняття оскаржуваного рішення, так і надалі, незважаючи на те, що на відповідача покладено обов`язок проводити постійний моніторинг відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, обґрунтовуючи правомірність оскаржуваного рішення, відповідач у відзиві на позовну заяву вказує на те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, а внесення в Реєстр ризикових платників податкової інформації, щодо відповідності платника податків критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Щодо цього відповідач посилається на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 20 листопада 2019 року у справі № 480/4006/18, від 03 березня 2020 року у справі № 240/3665/19.

Однак такі посилання відповідача суд уважає необґрунтованими, оскільки вказані правові позиції Верховного Суду стосуються правовідносин, пов`язаних із застосуванням положень Порядку № 117 (який втратив чинність з 01 лютого 2020 року). Водночас спірні правовідносини у цій справі пов`язані із застосуванням положень Порядку № 1165, який набрав чинності з 01 лютого 2020 та регулює правовідносини щодо прийнятого Комісією оскаржуваного рішення.

Додатково необхідно зазначити, що Додатком 4 Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яке у своїй резолютивній частині містить право адміністративного та судового оскарження для платника податку.

Крім того, відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 рішення комісії про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в суді, що свідчить про безпідставність доводів відповідача та правильне обрання позивачем способу захисту порушеного права.

Отже, суд резюмує, що приймаючи оскаржуване рішення про віднесення позивача до категорії ризикових платників податків податковий орган не виконав законодавчо встановлених вимог щодо вмотивованості цього рішення, як акта індивідуальної дії.

Недотримання ж податковим органом вимог пункту 6 Порядку № 1165 в частині мотивування оскаржуваного рішення, суд уважає істотним порушенням, наслідком чого є визнання такого рішення протиправним та його скасування.

Щодо інших доводів позивача та відповідача, які викладені в заявах по суті справи, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 КАС України та частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд під час вирішення справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Тому за наведених вище підстав, якими суд обґрунтував своє рішення, немає необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, зазначені сторонами, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.

Згідно із частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Спірне рішення Комісії від 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність платника податку ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» критеріям ризиковості платника податку не відповідає критеріям, які визначені у частині другій статті 2 КАС України, тому його необхідно визнати протиправним та скасувати, а позовну вимогу в цій частині задовольнити.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання відповідача виключити ТОВ «ТОП БУД ДИЗАЙН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, суд зазначає таке.

Правовідносини щодо виключення платника податку з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, врегульовано нормами Порядку № 1165.

Положеннями пункту 6 Порядку № 1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Зважаючи на те, що спірне рішення прийнято відповідачем неправомірно, з огляду на що таке скасовано судом, суд констатує наявність підстав для зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю.

Щодо розподілу судових витрат суд враховує наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

За змістом абзацу першого частини першої статті 139 КАС України у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання цього позову до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 27 жовтня 2023 року № 319. Ураховуючи наведене, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача належить стягнути 2684,00 грн сплаченого судового збору.

У позовній заяві позивач вказує, що очікує понести витрати на правничу допомогу в цій справі у розмірі 10000,00 грн. Станом на момент ухвалення судом рішення у цій справі докази понесення позивачем витрат на правничу допомогу відсутні, тому їх розподіл суд не здійснює.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» (вул. Володимира Великого, 63/81, м. Львів, 79026) до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05 лютого 2020 року № 7886 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79026, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОП БУД ДИЗАЙН» (вул. Володимира Великого, 63/81, м. Львів, 79026, ) 2684,00 грн сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повне рішення складено 12 березня 2024 року.

СуддяКлименко Оксана Миколаївна