Справа № 340/9612/23
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2024-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 березня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/9612/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО перевіривши матеріали адміністративної справи

за позовом: ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Військова частина НОМЕР_2 Регіонального управління « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сил територіальної оборони Сухопутних військ Міністерства оборони України (м. Борислав, Херсонська область, 74300)

про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

1) визнати протиправним рішення командування військової частини НОМЕР_2 про відмову у звільненні солдата військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшого механіка-водія 1-го механізованого відділення 3-го механізованого взводу механізованої роти НОМЕР_4 окремого батальйону Територіальної оборони Регіонального управління « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сил територіальної оборони Сухопутних військ Міністерства оборони України, з військової служби на підставі абз. 4 пп. «г», п. 2, ч. 4 ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» викладене у вигляді написів:

- на зворотній стороні рапорту: «Не вбачається підстав для звільнення у зв`язку з невідповідністю положенням Сімейного кодексу України. л-нт, підпис, 27.06.2023» та,

- на супровідному листі командира військової частини НОМЕР_3 (вих №1668 від 23.06.2023 р.) зареєстрованим у військовій частині 27.06.2023 року за вх. №8093: «Підстави для звільнення відсутні л-т, підпис, 28.06.2023»

2) Зобов`язати командира Військової частини НОМЕР_2 ( НОМЕР_5 окрема бригада Територіальної оборони Регіонального управління « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сил територіальної оборони Сухопутних військ Міністерства оборони України) звільнити солдата військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшого механікаводія 1-го механізованого відділення 3-го механізованого взводу механізованої роти НОМЕР_4 окремого батальйону Територіальної оборони Регіонального управління « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сил територіальної оборони Сухопутних військ Міністерства оборони України, з військової служби у запас на підставі абз. 4 пп. «г», п. 2, ч. 4 ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та зняти з військового обліку.

Ухвалою судді від 27.11.2023 року залишено без руху позовну заяву в частині строку звернення до суду та сплати судового збору та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 15.12.2023 року, за результатами перевірки наявних у справі доказів та наданих позивачем на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху пояснень щодо причин пропуску строку звернення до суду, суддя задовольнив заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та відкрив провадження у справі.

27.02.2024 року на виконання ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.01.2024 року представником відповідача надано до суду матеріали стосовно розгляду рапорту про звільнення ОСОБА_1 від 22.06.2023 року, який було розглянуто 28.06.2023 року та інформацію щодо способу та дати ознайомлення заявника з прийнятим рішенням.

Зокрема, Військовою частиною надано копію супровідного листа від 23.06.2023 року №1668 до матеріалів про звільнення солдата ОСОБА_1 , копію подання про звільнення на ім`я командира НОМЕР_5 ОБТО РУ Сил територіальної оборони « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сил ТО ЗСУ від 23.06.2023 №1667, рапорти ОСОБА_1 про звільнення від 22.06.2023 та від 02.06.2023 року.

Судом встановлено, що на зворотному боці супровідного листа від 23.06.2023 року до матеріалів про звільнення солдата ОСОБА_1 , під написом «не вбачається підстав для звільнення у зв`язку з невідповідністю положенням Сімейного кодексу України. л-нт, підпис, 27.06.2023» (який є предметом спору), міститься напис «Ознайомлений. Копії листа, подання отримав. 22.07.2023 підпис, ОСОБА_1 » та на рапорті від 02.06.2023 року, що містить резолюцію, міститься напис «Копію рапорту та оригіналів додатків до нього отримав 22.07.2023 підпис, ОСОБА_1 »

Отже, матеріали справи містять докази (власноручний підпис позивача) про ознайомлення ОСОБА_1 з результатами розгляду рапортів, що містили спірні написи, які є предметом спору, саме 22.07.2023 року.

Відтак, позивач пропустив строк звернення до суду, та виконуючи вимоги ухвали про залишення адміністративного позову без руху від 27.11.2023 року (в тому числі і з підстав пропуску строку звернення до суду), ввів суд в оману своїми твердженнями про ознайомлення з такими документами лише у листопаді 2023 року.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною п`ятою статті 122 КАС для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до статей 123, 171 КАС України, питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження та встановивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 квітня 2021 року у справі № № 640/17351/19.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Надаючи оцінку причинам пропуску строку на звернення до адміністративного суду, зазначених у заяві про поновлення такого строку, що подана на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 27.11.2023, суд зазначає наступне.

Пов`язування позивачем початку відліку строку на звернення до суду з цим позовом з фактом отримання листа про результати розгляду іншого рапорту, що не є предметом спору, до якої було долучено копію рапорту від 22.06.2023 року, що мало місце 06.11.2023, суд вважає помилковим через те, що вказані обставини не є доказом ознайомлення з результатами розгляду рапортів від 22.06.2023 та від 02.06.2023 року, на яких містяться написи командування, які є предметом спору, та спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи - власноручними написами ОСОБА_1 про ознайомлення з результатами розгляду рапортів та отриманням копій 27.07.2023. Тобто з 27.07.2023 позивачу було достеменно відомо про результати розгляду його рапортів про звільнення від 02.06.2023 та від 22.06.2023 року.

Отже підстави, викладені у заяві про поновлення строку на звернення до суду з позовом, є неповажними.

Відповідно до частин 13, 14, 15 статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Виходячи з системного аналізу норм статей 123, 161, 171, 240 КАС України та наведеної судової практики ВС щодо застосування зазначених норм Закону, враховуючи, що підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначені в заяві про поновлення такого строку, яка міститься у справі, судом визнані неповажними, суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 та запропонувати позивачу подати нову заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші об`єктивні й поважні причини пропущеного строку, з наданням відповідних доказів.

При цьому суд зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Керуючись статтями 123, 161, 171, 240 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду п`ять днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення позивачем вказаних судом недоліків у встановлений строк, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО