Справа № 643/2308/24
Суддя: Осадчий О. В.
Дата ухвалення: 2024-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 643/2308/24
Провадження № 2-а/643/32/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Осадчий О.В. дослідивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Полтавській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Терещенко Віолетта Вадимівна в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції у Полтавській області ДПП у якому просить скасувати постанову серія БАД №4996994 від 01.02.2024 відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.122 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що 01.02.2024 ОСОБА_1 рухався по трасі М03 Київ-Харків-Довжанський на своєму автомобілі BMW X5, д.н.з. НОМЕР_1 . У районі населеного пункту Циганське автомобіль позивача було зупинено працівниками патрульної поліції з підстав перевищення швидкості руху. Вказане порушення було зафіксовано за допомогою пристрою-вимірювача «TruCAM». Зі слів інспектора поліції швидкість руху транспортного засобу становила 116 км/год. Позивач попросив зупинити розгляд справи на місці для залучення адвоката та забезпечення правового захисту, однак інспектором взводу 2 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області ДПП лейтенантом поліції Мельниковою Ю.В. відмовлено у задоволенні даного клопотання з огляду на можливість оскаржити постанову. Окрім цього, на місці зупинки транспортного засобу не було належного облаштування попереджувальних знаків про проведення відеофіксації, а співробітник патрульної поліції тримав прилад "Tru caм" під час вимірювання швидкості руху в руках, що, на думку представника позивача, суперечить вимогам ЗУ "Про національну поліцію".

За наведених підстав сторона позивача вважає, що постанова серії БАД №4996994 від 01.02.2024 є незаконною та підлягає скасуванню.

Окрім цього, представник позивача просить поновити строк на оскарження вказаної постанови мотивуючи це тим, що під час розгляду справи інспекторами нівелювались права ОСОБА_1 та проявлялось упереджене ставлення до нього, а тому через хвилювання та стрес він відмовився від отримання постанови на місці. Копія постанови позивачу не надсилалась, жодних поштових сповіщень не отримував. Лише звернувшись за правовою допомогою до адвоката, позивач зміг отримати копію постанови, а саме 29.02.2024.

Частиною 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно зі статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строку, який обчислюється з дня вручення постанови.

За приписами ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Також у рішенні ЄСПЛ у справі "Устименко проти України" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності.

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" зазначив, що норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби .

Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Отже, у контексті забезпечення реалізації права на звернення до суду та вирішення питання поновлення строків на таке звернення поновлення строків може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки особи.

Вирішуючи питання про відкриття провадження та поновлення строку на оскарження постанови по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Полтавській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, суд виходить з наступного.

За змістом статті 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку.

Оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення винесена 01.02.2024, а позовна заява подана до суду через систему «Електронний суд» лише 08.03.2024, тобто з пропуском строку встановленого законом для оскарження рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення.

Представник зазначає, що позивач відмовився від отримання копії постанови на місці через те, що хвилювався та був у стресовому стані, при цьому копія постанови йому не надсилалась, а була отримана на запит адвоката лише 29.02.2024.

Як вбачається з п.9 оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 відмовився від отримання її копії, яка у подальшому була надіслана йому рекомендованим листом вих. № 2498/41/26-2024 від 02.02.2024.

У відповідь на адвокатський запит від 20.02.2024 Управління патрульної поліції в Полтавській області повідомило, про те, що на виконання вимог статті 285 КУпАП копію оскаржуваної постанови за вихідним №2498/41/26-2024 від 02.02.2024 направлено за адресою проживання ОСОБА_1 , яка зазначена у постанові.

Відповідно до постанови, місцем проживання ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 , дану адресу позивач вказав у позовній заяві, як місце свого проживання.

Таким чином суд вважає необґрунтованими доводи щодо не направлення оскаржуваної постанови позивачу, дана обставина не спростована жодним чином.

Слід наголосити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Однак таких обставин судом у даній справі не встановлено. При цьому, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 07.02.2019 у справі №819/859/16, у якій, зокрема, суд зазначив про те, що пропуск відповідного строку на звернення до суду через байдужість до своїх прав або небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення звернення до суду з адміністративним позовом.

Так, ОСОБА_1 відмовився від підпису та отримання оскаржуваної постанови, таким чином свідомо не скористався своїм правом. Більше того, достеменно знаючи про існування оскаржуваної постанови, питання про її отримання ініційовано лише 20.02.2024, тобто вже після спливу строку на оскарження постанови.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зазначені у позові підстави для поновлення строку не можна визнати поважними, оскільки останні не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає позовну заяву, і не надають їй права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на звернення до суду.

Відповідно до ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не наведені обставини, які свідчать про те, що у нього виникли об`єктивні непереборні перешкоди у подачі позовної заяви у встановлений законодавством строк. Належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку матеріали позовної справи не містять, а тому у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду слід відмовити, а позовну заяву необхідно залишити без руху надавши можливість позивачу протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст. 121, 123 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Терещенко Віолетти Вадимівни про поновлення строку на звернення до суду щодо оскарження постанови серії БАД №4996994 від 01.02.2024, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Полтавській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху та надати позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали, протягом якого він має вказати інші причини пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала у частині відмови у поновленні пропущеного строку може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя: О.В. Осадчий