Справа № 460/28469/23
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

12 березня 2024 року м. Рівне №460/28469/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» про визнання протиправним та скасування наказу.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати п.9 Наказу від 22.11.2023 №56 про притягнення ОСОБА_1 інспектора взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», лейтенанта поліції до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність.

Виклад позиції позивача.

Позивач вказує, що його ознайомлено з наказом №56, яким, за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог, передбачених пунктами 1 та 2 частини першої статті 18, частиною четвертою статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктами 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктом 4 пункту 3 Розділу II Посадової інструкції, що виразилося в невиконанні наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень», вирішено застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Зазначає, що такий наказ є протиправним, оскільки позивач не відмовлявся від виконання Наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень», а лише повідомив керівника про погане самопочуття та неможливість його виконання через стан здоров`я, що підтверджувалося відповідними медичними документами. Зазначає, що службове розслідування проведене необ`єктивно та без урахування пояснень та відповідних документів. Просив задовольнити позов у повному обсязі.

Виклад заперечень відповідача.

Відповідач зазначає, що позивач та інші поліцейські при шикуванні та доведенні до них змісту Наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень», відмовилися від його виконання, зсилаючись на погане самопочуття та нестабільний психо-емоційний стан. Вказує, що жодних об`єктивних підстав для неможливості виконання Наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» не існувало, а тому відмова від виконання наказу керівника є безумовною підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що при проведенні службового розслідування комісією отримані пояснення від усіх належних осіб та перевірені усі факти, що свідчили про допущення позивачем дисциплінарного проступку. Тому оскаржуваний наказ №56 є правомірним та обґрунтованим. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Ухвалою суду від 27.12.2023 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 08.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 23.02.2024 клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено частково; витребувано у Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» додаткові докази.

Ухвалою суду від 23.02.2024 клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі третьої особи залишене без задоволення.

За правилами частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності та з`ясувавши всі обставини, які мають правове значення для вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

Наказом Національної поліції України від 13.03.2023 №335 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0154181) призначено на посаду інспектора взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 (штурмовий полк «Сафарі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», з 17.03.2023 (підстава Рапорт від 09.03.2023).

Лейтенант поліції Полюх Роман Олександрович інспектор взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 (штурмовий полк «Сафарі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», наказом від 10.07.2023 №23 ДСК відряджений до оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » до Донецької та Луганської областей, з 10.07.2023.

Відрядження припинено наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 01.12.2023 №151 ДСК, з 04.12.2023.

Наказом командира полку Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» №04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» (далі Наказ №126 ДСК ВС), постановлено: батальйон №1 полку, силами підпорядкованого особового складу, зокрема, ОСОБА_1 , провести розвідку місцевості поблизу населеного пункту (___) з метою визначення місць пересування особового складу для проведення штурмових дій та облаштування інженерно-фортифікаційних споруд, вивчення маршрутів взводу та виведення до місця евакуації; здійснити заходи щодо пошуку та евакуації безвісти зниклого підпорядкованого особового складу; провести із задіяним до виконання завдань особовим складом інструктаж, довести обстановку у районі ведення штурмових дій; час готовності до виконання завдання з 18:00 04.11.2023 до особливого розпорядження.

Згідно Відомості ознайомлення особового складу з наказом УПОП №1 від 04.11.2023 №126 ДПОП «ОШБ «Лють» «Про виконання бойового розпорядження», позивач ознайомлений з Наказом №126 ДСК ВС 05.11.2023.

Підполковник поліції А.Малихін звернувся до командира полку УПОП №1 Р.Лелика з рапортом, де вказано, що 05.11.2023 о 13:00 окремим поліцейським батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», у кількості 20 осіб доведено, що з 00:00 до 24:00 на підставі бойових розпоряджень ОСУВ «Хортиця» від 14.08.2023, від 26.09.2023, від 03.11.2023, ОТУ «Соледар» від 14.08.2023, від 26.09.2023, від 02.11.2023, ДПОП «ОШБ «Лють» від 03.11.2023 та наказу від 04.11.2023 №126 ДСК ВС, зазначені поліцейські у взаємодії з військовослужбовцями 28 омбр та 3 ошбр повинні виконувати бойове завдання неподалік від населеного пункту «К»; однак після оголошення наказу від 04.11.2023 №126 ДСК ВС, окремі поліцейські батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», у кількості 15 осіб відмовилися виконувати вимоги зазначеного наказу та бойове завдання.

Наказом командира полку ОСОБА_2 від 06.11.2023 №73 «Про призначення службового розслідування» (далі Наказ №73) постановлено: з метою зв`язування всіх обставин провести службове розслідування за фактом відмови окремих поліцейських виконувати вимоги Наказу від 04.11.2023 №126 ДСК ВС.

За результатами службового розслідування складений Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 13.11.2023 (далі Висновок службового розслідування), яким установлено, зокрема:

«06.11.2023 до відділу моніторингу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» надійшов рапорт заступника командира батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» підполковника поліції Малихіна А.В. про те, що 05.11.2023 окремі поліцейські батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», у кількості 20 (двадцяти) осіб відмовилися виконувати бойове завдання у напрямках населених пунктів …»;

«У ході проведення службового розслідування встановлено, що з липня 2023 року, на підставі бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних Сил України генерала ОСОБА_3 від 05.07.2023 №16458 ЗПУ-2ГШ-Київ та наказу від 06.07.2023 №1652/дск окремих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», а саме: … ОСОБА_1 , відряджено на територію Донецької області для виконання бойових завдань з відсічі збройної агресії російської федерації проти України»;

«Відповідно до Наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» ОСОБА_4 залучив 20 (двадцять) поліцейських батальйону №1 полку, а саме: … ОСОБА_1 »;

«05.11.2023 о 13:30 ОСОБА_4 на місці тимчасової дислокації окремих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» у присутності психолога відділу кадрового забезпечення та старшого ординатора зачитав вголос поліцейським вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» та оголосив суть та зміст бойового завдання …»;

«Після цього ОСОБА_4 підходив до кожного з вищеперерахованих поліцейських та запитував про готовність до виконання вимог наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС та бойового завдання у напрямках населених пунктів …»;

«При цьому, … та ОСОБА_1 відмовилися виконувати вимоги зазначеного наказу та бойове завдання, посилаючись на погане самопочуття і морально-психологічний стан»;

психолог та старший ординатор також підходили до кожного з вищеперерахованих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», які були залучені до виконання вимог наказу від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» та стверджували, що у вказаних поліцейських батальйону відсутні медичні та психологічні протипоказання щодо виконання бойового завдання;

«Тобто, … та ОСОБА_1 в порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини четвертої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 частини першої статті 1, частини першої статті 5 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», а також посадових інструкцій, відмовилися від виконання наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС»;

«Також з`ясовано, що факти зачитування ОСОБА_4 вимог вищевказаного наказу окремим поліцейським батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», які 05.11.2023 залучались до виконання бойового завдання, їх відмови від виконання наказу, а також відсутності медичних і психологічних протипоказань щодо виконання бойового завдання, зафіксовано та портативний відео реєстратор»;

«Опитаний у ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що з липня 2023 його відряджено на територію Донецької області для виконання бойових завдань; функціональні обов`язки йому доведені; він розумів, що основним завданням підрозділу є здійснення безпосередньо штурмових дій; перед відрядженням у зону бойових дій він проходив довготривале бойове злагодження, де оволодів базовими навичками вогневої, тактичної та домедичної підготовки, а також основними елементами ведення бою»;

«05.11.2023 близько 12:00-13:00 він разом із іншими поліцейськими різних рот батальйону №1 приймав участь у шикуванні на території місця дислокації у (…); окрім особового складу батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» на даному шикуванні також був присутній ОСОБА_4 , психолог та військовослужбовець медичної служби»;

«Під час шикування ОСОБА_4 вголос зачитав вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», відповідно до якого він та інші поліцейські підрозділу, присутні на шикуванні, залучались до виконання бойового завдання на території (…); відповідно до наказу йому та іншим поліцейським, залученим до виконання бойового завдання, необхідно було провести штурмові дії позицій супротивника, наземну розвідку, ліквідувати ворога і його техніку, тощо»;

«Особисто йому зміст зачитаного наказу був зрозумілий; у подальшому ОСОБА_4 підходив до кожного поліцейського, залученого до виконання бойового завдання, запитував посаду, анкетні дані та про готовність чи неготовність до виконання бойового завдання»;

«Після запитання ОСОБА_4 він відрекомендувався, назвав займану посаду і спеціальне звання та зазначив, що через стан здоров`я виконувати бойове завдання не готовий; 22.10.2023 він втратив свідомість і був доставлений до медичної роти НГУ у м. Святогірськ Донецької області. Під час обстеження у нього зафіксовано підвищений артеріальний тиск та рекомендовано звернутись до медичного закладу у м. Слов`янськ Донецької області. Після того, які він повернувся до місця дислокації підрозділу, дізнався, що виїзди до медичних закладів заборонено. Однак, хто саме заборонив дані виїзди він не знає. З приводу необхідності звернення до медичного закладу з керівником батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» він не спілкувався»;

«Лише 25.10.2023 він звернувся до ДУ ТМО «МВС України по Донецькій області», однак лікар у грубій формі із використанням ненормативної лексики, відмовився його лікувати. 30.10.2023 він звернувся до приватного медичного закладу «Альянс» у м. Краматорськ Донецької області, де йому встановлений діагноз «Дерматит повік, атопічний дерматит в анамнезі»; щодо погіршення стану здоров`я та морально-психологічного стану до керівництва полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» він не звертався»;

« ОСОБА_1 додав до пояснень копію консультаційного висновку спеціаліста від 30.10.2023, вданого ТОВ «Лікувально-діагностичний центр «Альянс». Відповідно до даного висновку ОСОБА_1 встановлено діагноз «Дерматит повік, атопічний дерматит в анамнезі» та рекомендовано здати загальний аналіз крові та провести біохімічне дослідження крові. У даному висновку про обмеження фізичних навантажень нічого не зазначено»;

«Опитаний у ході проведення службового розслідування ОСОБА_4 пояснив, що 05.11.2023 він у присутності психолога та військовослужбовця медичної служби проводив шикування окремих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють»;

«Після йього він зачитав вголос вказаним поліцейським наказ УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень». Зазначений наказ він зачитав чітко і таким чином, щоб наказ не допускав подвійного тлумачення. Відповідно до цього наказу поліцейські, які були присутні на шикуванні та залучались до виконання бойового завдання, повинні (…)»;

«Після цього він запитав у поліцейських, залучених до виконання вказаного бойового завдання, чи зрозумілий зміст наказу. Ніхто з вказаних поліцейських запитання по суті і змісту наказу не задавав»;

«У подальшому він підходив до кожного поліцейського, які залучалися до виконання бойового завдання, запитував їх посаду, звання, ПІБ, а також про готовність чи неготовність виконувати бойове завдання. При цьому, … та ОСОБА_1 відмовились виконувати вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» та бойове завдання, посилаючись на погане самопочуття і морально-психологічний стан. Психолог та військовослужбовець медичної служби зазначили, що протипоказання до виконання бойового завдання у вищеперерахованих поліцейських відсутні»;

« ОСОБА_4 додав, що психолог майже кожного дня перебуває на території розташування підрозділу. Кожен з поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» має можливість особисто поспілкуватися з психологом підрозділу. Ніхто з вищеперерахованих поліцейських до курівництва полку із письмовими рапортами про погіршення стану здоров`я та пригнічений морально-психологічний стан не зверталися»;

«Разом з тим, поліцейські підрозділу, які після виконання бойових завдань, отримали травми чи поранення, а також ті, які захворіли, мають можливість звернутись до медичного закладу. Ніхто з керівництва батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» не перешкоджає вказаним поліцейським відвідувати медичні заклади і лікуватись. Інформацією про заборону поліцейським підрозділу виїжджати за територію місця дислокації до медичних закладів не володіє»;

«Опитана у ході проведення службового розслідування психолог пояснила, що з вересня 2023 року її відряджено на територію Донецької області, для виконання функціональних обов`язків із психологічного супроводження поліцейських підрозділу, які виконують бойові завдання з відсічі та стримання збройної агресії російської федерації проти України; починаючи з вересня поточного року нею неодноразово проводились індивідуальні та групові заняття з надання психологічної підтримки та психокорекції. Дані заняття з особовим складом нею проводились після самостійного звернення окремих поліцейських та їх керівників. Також вона проводила тестування особового складу, з метою виявлення негативних чинників, які перешкоджають виконанню бойових завдань. У випадку виявлення за результатами досліджень негативних чинників вона проводить із такими поліцейськими психокорекційну роботу»;

«05.11.2023 близько 13:30 вона, як психолог підрозділу, знаходилася на місці тимчасового розташування у (…). На території місця тимчасового розташування проводилось шикування 20 (двадцяти) окремих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють». Разом з нею на шикуванні був присутній медик. Під час шикування ОСОБА_4 зачитав вголос наказ УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» щодо виконання бойового розпорядження та території (…)»;

«Після цього ОСОБА_4 підходив до кожного з 20 вказаних поліцейських підрозділу та запитував чи готовий кожен з них до виконання вимог наказу. Виконувати вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» ніхто з вказаних поліцейських не погодився, мотивуючи відмову станом здоров`я та незадовільним психоемоційним станом. При цьому, 5 поліцейських надали документацію про те, що станом на 05.11.2023 вони перебували на лікарняних»;

«Вона говорила зазначеним поліцейським батальйону №1, які знаходились у строю, що на момент доведення наказу, за результатами спостереження, ознак гострих стресових реакцій, які б завадили виконанню зазначеного наказу не виявлено. Вказані поліцейські особисто до неї за психологічною допомогою не звертались, протипоказань щодо виконання бойових завдань за результатом їх психологічних вивчень не виявлено. Перед відрядженням на територію Донецької області кожен з поліцейських, які знаходились у строю 05.11.2023 та відмовились виконувати вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», проходили вивчення на психологічну готовність щодо виконання бойових завдань. За результатом вивчення усі присутні у строю були допущені до виконання бойових завдань за психологічними показниками»;

«Опитаний у ході проведення службового розслідування старший ординатор лейтенант медичної служби вказав, що на даний час він виконує обов`язки на території Донецької області, спільно з іншими працівниками підрозділу, в якому проходить службу. 05.11.2023 він був присутній на місці дислокації полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» у (…), де один з керівників зачитав вголос наказ щодо виконання бойових розпоряджень на території (…), групі поліцейських штурмового полку «Сафарі» у кількості 20 осіб. Після того, як даний керівник закінчив вголос читати зміст наказу щодо виконання бойових розпоряджень, він підходив до кожного з 20 поліцейських та запитував посаду, звання ПІБ а також, чи готовий кожен з них до виконання вимог даного наказу та бойового завдання на території (…). При цьому, із вказаних поліцейських УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» виконувати вимоги наказу і бойове завдання ніхто не погодився. Поліцейські мотивували відмову виконувати вимоги наказу станом здоров`я та поганим морально-психологічним станом»;

«В свою чергу, 5 поліцейських, які 05.11.2023 залучалися до виконання бойового завдання, перебували на лікарняних. Разом з тим, … та ОСОБА_1 згідно з наявними даними звертались до медичної роти, однак 05.11.2023 під час шикування не пред`являли медичні документи, які б давали підстави для звільнення від виконання службових обов`язків»;

Причинами і умовами порушення службової дисципліни поліцейськими батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», які 05.11.2023 залучались до виконання бойового завдання стали: особиста недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини четвертої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції», а також підпункту 4 пункту 3 Розділу II Посадових інструкцій інспектора взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», затверджених 01.06.2023, що виразилося у відмові виконувати вимоги наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» «Про виконання бойових розпоряджень.

У Висновку службового розслідування зазначено, що (…) та ОСОБА_1 вчинили дисциплінарні проступки повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення, що відповідно до вимог підпункту 2 частини шостої статті 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» є однією з обставин, що обтяжує відповідальність поліцейських.

Згідно резолютивної частини Висновку службового розслідування запропоновано порушити перед уповноваженим керівництвом ДПОП «ОШБ «Лють» клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності (…) та ОСОБА_1 .

Наказом полковника поліції ОСОБА_5 від 22.11.2023 №56 «Про застосування дисциплінарного стягнення» (далі Наказ №56) (оскаржуваний в частині пункту 9) за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог, передбачених пунктами 1 та 2 частини першої статті 18, частиною четвертою статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктами 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктом 4 пункту 3 Розділу II Посадової інструкції, що виразилося в невиконанні наказу УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень», вирішено застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення Наказу №56, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Нормативно правовим актом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, є Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 Закону №580-VIII).

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (частина перша статті 3 Закону №580-VIII).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України (стаття 17 Закону №580-VIII).

За приписами статті 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

За приписами частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 24 №580-VIII, виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, можуть підпорядковуватися за рішенням керівника поліції відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану» від 24.02.2022 №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено: ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 №133/2022 постановлено про часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18.04.2022 №259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.11.2022 №757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.02.2023 №58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 01.05.2023 №254/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 26.07.2023 №451/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.11.2023 №734/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №49/2024 від 05.02.2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

За визначенням статті 1 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 №1932-XII (далі Закон №1932-XII), воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Станом на дату винесення оскаржуваного Наказу №56 та на момент розгляду справи воєнний стан в Україні триває.

Як зазначалося вище, під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Відповідно до статті 1 Закону №1932-XII, бойові дії - форма застосування з`єднань, військових частин, підрозділів (інших сил і засобів) Збройних Сил України, інших складових сил оборони, а також поліції особливого призначення Національної поліції України для вирішення бойових (спеціальних) завдань в операціях або самостійно під час відсічі збройної агресії проти України або ліквідації (нейтралізації) збройного конфлікту, виконання інших завдань із застосуванням будь-яких видів зброї (озброєння).

Оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони (частина перша статті 2 Закону №1932-XII).

Участь в обороні держави разом із Збройними Силами України беруть у межах своїх повноважень інші військові формування, утворені відповідно до законів України, Державна спеціальна служба транспорту, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відповідні правоохоронні органи (частина перша статті 12 Закону №1932-XII).

Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Закон №2337-VIII).

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Закону №2337-VIII).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Закону №2337-VIII).

Відповідно до частини третьої статті 1 Закону №2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За приписами частини першої статті 4 Закону №2337-VIII, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (частина друга статті 4 Закону №2337-VIII).

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку (частина третя статті 4 Закону №2337-VIII).

Відповідно до частини першої статті 5 Закону №2337-VIII, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За правилами частини четвертої статті 5 Закону №2337-VIII, поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

Перелік завдань та обов`язків інспектора взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку управління УПОП №1 Департаменту ПОП «ОШБ «Лють» викладені також в Посадовій інструкції (затверджена 01.06.2023), яка надана відповідачем на вимогу суду.

Зі змістом Посадової інструкції позивач ознайомлений 01.06.2023.

Вказані вище норми свідчать про те, що поліцейський зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно виконувати доведений наказ.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що Наказом командира полку Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» №04.11.2023 №126 ДСК ВС «Про виконання бойових розпоряджень» постановлено: батальйон №1 полку, силами підпорядкованого особового складу, зокрема, ОСОБА_1 , провести розвідку місцевості поблизу населеного пункту (…) з метою визначення місць пересування особового складу для проведення штурмових дій та облаштування інженерно-фортифікаційних споруд, вивчення маршрутів взводу та виведення до місця евакуації; здійснити заходи щодо пошуку та евакуації безвісти зниклого підпорядкованого особового складу; провести із задіяним до виконання завдань особовим складом інструктаж, довести обстановку у районі ведення штурмових дій; час готовності до виконання завдання з 18:00 04.11.2023 до особливого розпорядження.

Наказ №126 ДСК ВС доведений, зокрема, позивачу 05.11.2023 на місці тимчасової дислокації окремих поліцейських батальйону №1 полку УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» у присутності психолога відділу кадрового забезпечення та старшого ординатора; наказ №126 ДСК ВС оголошений поліцейським УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють», також оголошені суть та зміст бойового завдання.

Суть порушення службової дисципліни вчинення дисциплінарного проступку полягає у невиконанні поліцейським Наказу №126 ДСК ВС, оскільки, як вбачається з матеріалів службового розслідування, 15 з 20 поліцейських (зокрема, і позивач), відмовилися виконувати вимоги зазначеного наказу та бойове завдання, посилаючись на погане самопочуття і морально-психологічний стан.

Зі змісту письмових пояснень психолога, яка була присутня під час доведення Наказу №126 ДСК ВС до особового складу, вбачається, що поліцейським батальйону №1, які знаходились у строю, що на момент доведення наказу, за результатами спостереження, ознак гострих стресових реакцій, які б завадили виконанню зазначеного наказу не виявлено. Вказані поліцейські особисто до неї за психологічною допомогою не звертались, протипоказань щодо виконання бойових завдань за результатом їх психологічних вивчень не виявлено.

Військовослужбовець медичної служби, який також був присутній на момент шикування та доведення Наказу №126 ДСК ВС до особового складу, зазначив, що із вказаних поліцейських УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» виконувати вимоги наказу і бойове завдання ніхто не погодився; оліцейські мотивували відмову виконувати вимоги наказу станом здоров`я та поганим морально-психологічним станом»; разом з тим, … та ОСОБА_1 згідно з наявними даними звертались до медичної роти, однак 05.11.2023 під час шикування не пред`являли медичні документи, які б давали підстави для звільнення від виконання службових обов`язків».

В свою чергу, позивач вказує, що у вересні 2023 року отримав поранення внаслідок детонації мінно-вибухового пристрою; госпіталізація підтверджується випискою від 26.10.2023 та довідкою від 25.09.2023; 30.10.2023 вимушений був звернутися до приватної лікарні «Альянс», де отримав належну медичну допомогу.

До позовної заяви позивач надав Направлення №904 в терапевтичне відділення, ціль уточнення діагнозу та лікування; дата 04.12.2023.

Такий доказ відхиляється судом, оскільки не стосується подій та дати оголошення Наказу №126 ДСК ВС 05.11.2023.

Позивач також надав документи щодо лікування 25.09.2023: пошкодження правого гомілковостопного суглоба (зв`язки), правого плечового суглоба; введено антибіотик, знеболювальний засіб; доставлений сидячи. Консультаційний висновок спеціаліста від 22.10.2023: синкопальний стан, гіпертонічна хвороба; рекомендації госпіталізація до терапевтичного стаціонару.

Проте, вказуючи на гіпертонічну хворобу та синкопальний стан, позивач не надав суду доказів перебування на лікуванні після 22.10.2023 за рекомендацією спеціаліста згідно Консультаційного висновку спеціаліста від 22.10.2023.

Натомість, позивач вказує, що відповідач відмовив йому у виїзді з зони БД для лікування у м. Слов`янськ, та надав до позовної заяви «скріншот».

Суд зазначає, що наданий позивачем документ «скріншот», де зазначені ПІБ осіб з написом «цим людям завтра заборонено» не є належним, допустимим та достовірним доказом, оскільки не підтверджує конкретну обставину, не містить інформації щодо предмета (суті) заборони, отриманий з невідомих суду джерел, яким чином сформований та за яких умов - позивач не обґрунтував.

Також позивач зазначає, що через заборону виїзду він був змушений звертатися до приватної лікарні «Альянс», в якій йому надали належну медичну допомогу висновок.

До позову позивач надав копію Консультаційного висновку спеціаліста ТОВ «Лікувально-діагностичний центр «Альянс» від 30.10.2023, де зазначений спеціаліст дерматолог; результати лабораторного дослідження не зазначено; результати функціонального, рентгенологічного та інших спеціальних досліджень не зазначено; висновок спеціаліста «Дерматит век, атопический дерматит в анамнези»; рекомендації «Общ.ан.крови, биох.осл.крови».

Дослідивши долучені до позовної заяви докази, суд зазначає, що позивач не обґрунтував обставини щодо погіршення стану здоров`я саме 05.11.2023 в день доведення Наказу №126 ДСК ВС; не обґрунтував наявності погіршення стану здоров`я саме 05.11.2023 з урахуванням висновку ТОВ «Лікувально-діагностичний центр «Альянс» від 30.10.2023, який оформлений спеціалістом дерматологом; не надав суду доказів того, що незадовільний стан здоров`я позивача саме 05.11.2023 стосувався травми, отриманої 25.09.2023, оскільки висновок ТОВ «Лікувально-діагностичний центр «Альянс» від 30.10.2023 стосувався дерматологічного огляду з постановленням діагнозу «Дерматит век, атопический дерматит в анамнези».

Позивач вказує, що не відмовлявся від виконання Наказу №126 ДСК ВС 05.11.2023, натомість повідомив про незадовільний стан здоров`я; відповідач був обізнаний про стан здоров`я позивача, проте всупереч нормам чинного законодавства прийняв рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Також вказує, що присутній на шикуванні лікар підтвердив, що позивач був у нестабільному стані та раніше втрачав свідомість.

Суд критично оцінює такі доводи позивача та зазначає, що у період з вересня по 05.11.2023 позивач мав можливість у випадку незадовільного стану здоров`я звертатися з відповідними рапортами до керівництва щодо проходження медичного огляду чи проходження ВЛК, оскільки позивач вказує на періодичність поганого самопочуття.

Проте таких доказів суду не надано.

Відповідно до Довідки, інспектор взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 Департаменту ПОП «ОШБ «Лють» лейтенант поліції ОСОБА_1 у період часу з вересня по листопад 2023 року на медичний огляд та лікування не направлявся; з рапортом щодо направлення на медичне обстеження або проходження ВЛК не звертався.

Позивач також зазначає, що на виконання Наказу №126 ДСК ВС не виїхала жодна людина з взводу, що була присутня на шикуванні, проте вказаного не було враховано комісією.

Щодо таких доводів позивача суд зазначає, що у даному випадку позивач оскаржує Наказ №56, що стосується вчинення саме ним дисциплінарного проступку (пункт 9); відмова інших осіб особового складу від виконання Наказу №126 ДСК ВС не є обставиною, яка могла б впливати на постановлене оскаржуване рішення Наказ №56 (пункт 9).

Факт відмови усіх поліцейських від виконання Наказу №126 ДСК ВС може свідчити лише про збіг обставин, за яких усі особи станом на 05.11.2023 мали погане самопочуття (за їх твердженнями).

Відповідно до статті 12 Закону №2337-VIII, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За правилами частини першої статті 13 Закону №2337-VIII, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина друга статті 13 Закону №2337-VIII).

Відповідно до частини першої статті 14 Закону №2337-VIII, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Закону №2337-VIII).

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя статті 14 Закону №2337-VIII).

Відповідно до пункту 1 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807) (далі Порядок №893), проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За правилами пункту 4 Розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (пункт 1 Розділу VI Порядку №893).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 Розділу VI Порядку №893).

Позивач вказує, що під час службового розслідування комісією не взято до уваги відеозаписи з бодікамери командира, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність висновків відповідача.

Суд зазначає, що відмова від виконання Наказу №126 ДСК ВС виявилася не у прямій відмові позивача у його виконанні, а у «неможливості» виконання через стан здоров`я, щодо погіршення якого позивач не надав належних доказів, адже відповідно до Довідки, інспектор взводу №5 роти №4 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 Департаменту ПОП «ОШБ «Лють» лейтенант поліції ОСОБА_1 у період часу з вересня по листопад 2023 року на медичний огляд та лікування не направлявся; з рапортом щодо направлення на медичне обстеження або проходження ВЛК не звертався.

Відповідно до частини третьої статті 13 Закону №2337-VIII, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

При цьому, застосовуючи до позивача такий вид дисциплінарної відповідальності, як попередження про неповну службову відповідність, відповідачем враховано наявність попереднього стягнення.

Так, наказом від 12.10.2023 №97 ДСК ВС до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділ V Дисциплінарного статуту.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Стосовно правової оцінки правильності й обґрунтованості рішення про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, то вона повинна фокусуватися насамперед на такому:

чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Згідно усталеної практики Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.

Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20, від 23.11.2023 у справі №420/14443/22 та ін.)

У даному випадку встановлено, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення в період воєнного стану.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V такого змісту: «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану». Вказані зміни набрали чинності 01.05.2022.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).

За змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно.

Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Установлені під час розгляду справи обставини свідчать про відсутність порушень з боку відповідача щодо порядку застосування дисциплінарного стягнення до позивача у період дії воєнного стану.

Згідно пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень - обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. У випадку розгляду справи присяжними у своєму зверненні до присяжних суддя повинен чітко пояснити факти та питання, які присяжні повинні вирішити.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності свідчить про допущення позивачем дисциплінарного проступку, а тому його притягнення до дисциплінарної відповідальності є правомірним.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем доведено правомірність оскаржуваного рішення Наказу №56 в порядку статті 77 КАС України, а тому заявлені позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Питання щодо розподілу судових витрат у порядку статті 139 КАС України не підлягає вирішенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» (вулиця Федора Максименко, 21 Б, місто Київ, 54020; ) про визнання протиправним та скасування наказу в частині залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 12 березня 2024 року

Суддя К.М. Недашківська