Справа № 320/2530/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2024 року № 320/2530/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення та поновлення на посаді.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту також позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Баришівської селищної ради (далі по тексту також відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення сесії Баришівської селищної ради Броварського району Київської області від 23.12.2022 №1355-31-08 «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 »;

- поновити позивача на посаді селищного голови Баришівської селищної ради Броварського району Київської області з 24.12.2022.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що відповідно до результатів місцевих виборів 25.10.2020 був обраний Баришівським селищним головою Броварського району Київської області. Рішенням сесії Баришівської селищної ради від 04.12.2020 визнано повноваження позивача як Баришівського селищного голови, заслухано складення ним присяги та визнано таким, що вступив на посаду.

Однак, спірним рішенням Баришівської селищної ради Броварського району Київської області від 23.12.2022 №1355-31-08 йому було висловлено недовіру та дострокове припинено його повноваження як Баришівського селищного голови.

Позивач стверджує, що вказане рішення прийнято за відсутності будь-яких правових підстав, виключно на амбіціях депутатів за відсутності порушень позивачем вимог законів та Конституції України, а тому такий вид припинення повноважень є незастосовним до нього з огляду на те, що він є крайнім заходом реагування на діяльність селищного голови.

На думку позивача відповідач мав право припинити достроково повноваження ОСОБА_1 як селищного голови за наявності відповідних підстав, однак кожен факт правопорушення має бути доведений у встановленому законодавством порядку, оскільки щодо кожної категорії правопорушень існує чітко визначений законодавством порядок доведення вини і визнання особи винною у їх вчиненні. Разом з тим, при прийнятті спірного рішення таких доказів позивачу не надано.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.03.2023 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що доводи позивача щодо незазначення конкретних фактів порушення ним вимог законів чи Конституції України спростовуються обґрунтуваннями депутатів селищної ради, які відображені у протоколі сесії від 23.12.2022.

Також відповідач стверджує, що положеннями законодавства не передбачено відображення у спірному рішенні усіх конкретних фактів, що підтверджують вчинення позивачем порушень законодавства як підстави для дострокового припинення його повноважень. В таких рішеннях зазвичай коротко фіксується лише результат обговорення питань порядку денного та результати голосування.

Відповідач вказує, що приймаючи спірне рішення селищна рада як орган місцевого самоврядування за результатами аналізу діяльності селищного голови дійшла висновку про неможливість продовження виконання ним своїх обов`язків та реалізувала надане їй право на дострокове припинення селищним головою своїх повноважень відповідно до положень законодавства.

Відповідач, посилаючись на практику Верховного Суду, зауважив про дискреційні повноваження щодо вирішення питання про дострокове припинення повноважень селищного голови відповідачем.

Додатково відповідачем повідомлено, що однією з підстав припинення повноважень позивача як селищного голови, було незаконне звільнення керівників комунальних підприємств за політичними ознаками.

Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

У відповіді на відзив позивач зазначив про порушення відповідачем вимог Регламенту Баришівської селищної ради в частині невключення до проекту порядку денного питання про висловлення йому недовіри та дострокове припинення повноважень при підготовці питань до 31 чергової сесії восьмого скликання на засіданні постійної комісії, до компетенції якої входить дане питання не розглядалось, будь-яких пропозицій про включення такого питання до порядку денного не надходило до позивача як до селищного голови не надходило, проект даного рішення не був опублікований відповідно до статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Позивач, вказавши на неможливість прийняття в якості документу промови депутата ОСОБА_2 як такої, що не містить підпису, надав пояснення щодо кожної з підстав, викладених в означеному виступі.

Відповідачем подано заперечення, в яких зазначено, що Баришівська селищна рада заперечує проти висновків, викладених позивачем у відповіді на відзив, щодо порушення Регламенту Баришівської селищної ради та недотримання норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» в частині не розгляду спірного рішення на комісії, оскільки таке питання в силу положень статті 29 Регламенту було ініційовано на пленарному засіданні з письмовим обґрунтуванням.

Щодо відсутності публікації проекту рішення, то, на думку відповідача, вказане є процедурним недоліком, який не впливає суть рішення.

Відповідач повторно зауважив на дискреційних повноваженнях Баришівської селищної ради щодо надання оцінки її мотивам при винесенні спірного рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.07.2023 зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовими рішеннями Баришівського районного суду Київської області у справах №355/1333/22 та №355/354/23.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 поновлено провадження у справі.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

Рішенням Баришівської селищної ради від 04.12.2020 №02-01-08 визнано повноваження Баришівського селищного голови ОСОБА_1., обраного відповідно до результатів місцевих виборів 25.10.2020.

Заслухано складення Присяги посадової особи місцевого самоврядування позивачем та вирішено вважати його таким, що вступив на посаду.

Рішенням Баришівської селищної ради від 23.12.2022 №1355-31-08 у зв`язку з незабезпеченням наданих Баришівському селищному голові ОСОБА_1 повноважень, порушенням ним пункту 2 статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» відповідно до пункту 3 статті 79, пункту 10 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Баришівської селищної ради VIII скликання, який затверджений рішенням сесії Баришівської селищної ради №01-02-08 від 10.12.2020, відповідачем висловлено недовіру ОСОБА_1 , достроково припинено його повноваження як Баришівського селищного голови та виведено його зі складу виконавчого комітету Баришівської селищної ради.

Розпорядженням Баришівської селищної ради від 23.12.2022 №109-03-05 позивача звільнено з посади Баришівського селищного голови з 23.12.2022.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР).

Згідно з частиною першою статті 42 Закону №280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови починається з моменту оголошення відповідною сільською, селищною, міською виборчою комісією на пленарному засіданні ради рішення про його обрання. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частини першої та другої статті 79 цього Закону.

Частиною першою - третьою статті 79 Закону №280/97-ВР передбачено, що повноваження сільського, селищного, міського голови, вважаються достроково припиненими у разі:

1) його звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови;

2) припинення його громадянства;

3) набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього;

3-1) набрання законної сили рішенням суду про притягнення його до відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, яким накладено стягнення у виді позбавлення права займати посади або займатися діяльністю, що пов`язані з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування;

3-2) набрання законної сили рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави;

4) відкликання з посади за народною ініціативою;

5) визнання його судом недієздатним, безвісно відсутнім або оголошення таким, що помер;

6) його смерті.

Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.

Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути достроково припинені також у випадках, передбачених законами України «Про військово-цивільні адміністрації», «Про правовий режим воєнного стану».

Повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Порядок проведення місцевого референдуму щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови визначається законом про місцеві референдуми.

Пунктом 10 частини першої статті 26 Закону №280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання щодо прийняття рішення про недовіру сільському, селищному, міському голові.

Відповідно до пункту 16 частини першої статті 26 Закону №280/97-ВР прийняття рішення про дострокове припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом, вирішується виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

У контексті спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із прийняттям оспорюваних позивачем рішень, суд зауважує, що прийняття таких рішень є законодавчо передбаченим правом селищної ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом, а прийняття рішень, зокрема, щодо дострокового припинення повноважень селищного голови у випадках, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», належить до виключних повноважень відповідної ради.

Такі повноваження є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень селищного голови.

Водночас здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, у рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови селищної ради має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

Отже, оскаржуване рішення відповідача повинне бути перевірене адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 440/2017/20.

Подібні за змістом висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 26.06.2019 у справі №1640/3394/18, від 22.04.2020 у справі №360/2169/19 і надалі підтримані у постановах Верховного Суду від 04.06.2020 у справі №802/1463/18-а, від 21.10.2021 у справі №240/6076/18, а також від 23.06.2023 у справі №240/39337/21.

Суд акцентує увагу на позиції Великої Палати Верховного Суду, що під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду (зазначена позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №755/10947/17).

У постанові від 08.07.2021 року у справі № 160/674/19 Верховний Суд дійшов висновку, що правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Верховний Суд у постанові від 27.09.2023 у справі № 160/19656/21 дійшов висновку, що правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду. Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи. Ця правова процедура спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права.

Відповідно до частини першої статті 46 Закону №280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради (частина четверта статті 46 Закону №№280/97-ВР).

Згідно положень частин десятої - тринадцятої та п`ятнадцятої статті 46 Закону №№280/97-ВР рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради.

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадку, передбаченому частинами сьомою та восьмою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її засіданні.

Рішенням Баришівської селищної ради від 10.12.2020 №01-02-08 затверджено Регламент роботи Баришівської селищної ради восьмого скликання (далі по тексту - Регламент).

Відповідно до статті 2 Регламенту цим регламентом встановлюється порядок скликання сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, проведення засідань, прийняття рішень ради, загальні умови формування та організації роботи постійних та інших комісій ра ди, виконавчих органів ради, здійснення депутатської діяльності, обрання і затвердження посадових осіб місцевого самоврядування та інші процедури, які випливають з повноважень ради, встановлених Конституцією та зако нами України.

Згідно статті 21 Регламенту рада проводить свою роботу сесійно. Сесія Ради складається з пленарних засідань Ради, а також засідань постійних комісій Ради. У разі необхідності сесії Ради можуть складатися з двох та більше пленарних засідань.

Постійна комісія або робоча група Ради може проводити своє засідання у перервах пленарного засідання Ради у тих випадках, коли питання визнано невідкладним, чи за дорученням Ради.

Положеннями частин першої, другої, сьомої - десятої статті 24 Регламенту визначено, що сесії Ради, окрім першої, скликаються Баришівським селищним головою.

Сесія Ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

Рішення про скликання чергової сесії Ради доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд Ради.

Інформація про скликання сесії Ради оприлюднюється на офіційному веб-сайті Ради за адресою baryshivska-gromada.gov.ua.

Матеріали сесії видаються депутатам при їх реєстрації.

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу Ради.

Відкриття сесії ради оголошується головуючим на початку першого пленарного засідання (частина перша статті 25 Регламенту).

Відповідно до статті 27 Регламенту лічильною комісією є робочий орган сесії ради, що створюється для підрахунку голосів депутатів під час голосування.

Лічильна комісія формуються не менше як з трьох депутатів.

Лічильна комісія обираються радою процедурним рішенням за пропозицією головуючого. Лічильна комісія не може складатися тільки з членів однієї депутатської групи чи фракції. Підрахунок голосів під час обрання першої Лічильної комісії здійснює головуючий.

Лічильна комісія обирає зі свого складу голову. Засідання лічильної комісії проводяться гласно і відкрито.

У роботі лічильної комісії не можуть брати участі депутати, кандидатури яких включені до бюлетенів для таємного голосування.

Рішення лічильної комісії приймається більшістю голосів членів комісії.

Положеннями частин першої та третьої статті 27 Регламенту визначено, що проект порядку денного сесії ради формує Баришівський селищний голова на основі: 1) плану роботи ради; 2) пропозицій секретаря ради; 3) пропозицій депутатів ради; 4) пропозицій постійних та інших комісій ради; 5) пропозицій, поданих громадою в порядку місцевої ініціативи; 6) пропозицій виконавчого комітету; 7) пропозицій старост; 8) пропозицій членів територіальної громади, поданих у порядку місцевої ініціативи або електронної петиції.

Пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, подається з проектом рішення, яке пропонується прийняти за цією пропозицією, підготовленим згідно з вимогами цього регламенту.

Проект порядку денного підлягає затвердженню на початку пленарного засідання сесії ради для чого головуючий оголошує розгляд питання «Про порядок денний сесії ради» в такій послідовності: голосування проекту порядку денного за основу; вилучення окремих питань з розгляду - більшістю присутніх на засіданні; включення додаткових питань до розгляду, якщо вони підготовлені відповідно до вимог цього Регламенту; затвердження порядку денного в цілому (частина перша статті 28 Регламенту).

Відповідно до частин першої - третьої статті 29 Регламенту включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради передує попередній розгляд цього проекту в постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання (якщо рішення не процедурне).

Під час прийняття невідкладних рішень на вимогу Баришівського селищного голови за погодженням не менше половини зареєстрованих на засіданні депутатів засідання відповідної комісії з розгляду внесеного до порядку денного питання може бути проведене під час пленарного засідання.

У разі не надання постійною комісією погодження та позитивного висновку до проекту рішення ради, ініціатор розгляду зазначеного питання може ініціювати його до розгляду на пленарному засіданні сесії ради, з письмовим обґрунтуванням щодо необхідності прийняття відповідного рішення.

Системний аналіз означених положень Регламенту дає підстави для висновку про можливість включення до порядку денного питання без попереднього розгляду проекту такого питання в постійних комісіях ради, під час пленарного засідання.

Відповідно до статті 31 Регламенту пленарне засідання є повноважним за умови участі у ньому більше половини від загального складу ради.

Участь депутатів визначається за їх підписами при реєстрації, яка проводиться перед початком засідання. Дані щодо реєстрації оголошуються головуючим на початку засідання.

У разі відсутності необхідної кількості депутатів головуючий може перенести початок пленарного засідання на годину для виклику відсутніх депутатів або переносить проведення засідання на інший, встановлений ним день, але не більше, ніж на два тижні.

Судом встановлено та не заперечується відповідачем, що питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 не проходило процедуру попереднього розгляду цього проекту в постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання (якщо рішення не процедурне).

З протоколу першого пленарного засідання тридцять першої чергової сесії селищної ради восьмого скликання від 23.12.2022 вбачається, що всього депутатів 26. Головуючий, ОСОБА_1 , селищний голова оголосив, що на початок тридцять першої сесії селищної ради восьмого скликання зареєстровано 23 депутата та голова селищної ради. Відповідно до статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту сесію ради оголошено відкритою.

Відповідно до пункту 6 головуючий ОСОБА_1. запитав у присутніх чи є клопотання, зауваження, пропозиції до порядку денного.

Виступили: ОСОБА_3 , депутат селищної ради - вніс до порядку денного пропозицію щодо висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 .

Слухали: головуючий ОСОБА_1., селищний голова - запропонував депутатам проголосувати за пропозицію внесення до порядку денного питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 ». Запросив до голосування.

Підсумки голосування: «За» - 21, «Проти» - 0, «Утрималися» - 1, не брали участі у голосуванні - 3, відсутні на пленарному засіданні - 2. Результати поіменного голосування додаються.

Вирішили: внести до порядку денного питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 ».

Відповідно до пункту 10 протоколу слухали: головуючий запропонував перейти до розгляду питань порядку денного. Зазначив, що лічильна комісія з питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 залишається у складі: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Виступили: ОСОБА_7 , депутат селищної ради - зазначив, що у зв`язку з наявністю конфлікту інтересів необхідно обрати головуючого. Запропонував кандидатуру ОСОБА_8 . Попросив поставити на голосування як процедурне питання.

Підсумки процедурного голосування: «За» - 23, «Проти» - 0, «Утрималися» - 2, відсутні на пленарному засіданні - 2. Рішення про обрання головуючим ОСОБА_8 , депутата селищної ради для розгляду питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 » прийнято.

Відповідно до пункту 11 протоколу головуючий ОСОБА_8 надав слово для виступу ОСОБА_2 , депутату селищної ради.

Виступили: ОСОБА_2 - у виступі пояснив присутнім необхідність прийняття рішення (Виступ додається).

Слухали: головуючий ОСОБА_8 з метою організації проведення процедури голосування оголосив перерву на 30 хвилин. Після перерви голова лічильної комісії ОСОБА_4 поінформував присутніх депутатів селищної ради про порядок проведення процедури таємного голосування з винесеного на голосування питання. Депутати залишили актову залу для проведення процедури таємного голосування. Проведено процедуру таємного голосування з означеного питання.

Пунктом 13 протоколу зазначено: слухали: ОСОБА_4 , голова лічильної комісії, депутат селищної ради - в присутності депутатів провів перерахунок використаних бюлетенів для голосування. Повідомив про наявність 3-х невикористаних бюлетенів та 22-х в скриньці для голосування. Озвучив результати голосування.

Підсумки таємного голосування: «За» - 22, «Проти» - 0, «Утрималися» - 0, не брали участі у голосуванні - 3, відсутні на пленарному засіданні - 2.

До матеріалів справи долучено протокол засідання лічильної комісії від 23.12.2022 з відомістю для отримання бюлетенів таємного голосування щодо проведення таємного голосування з питання висловлення недовіри та дострокового припинення повноважень Баришівським селищним головою ОСОБА_1 .

Тобто, протоколом першого пленарного засідання тридцять першої чергової сесії селищної ради восьмого скликання підтверджується винесення у порядку статті 29 Регламенту питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 », внесеного до порядку денного шляхом голосування. Оскільки з 26 депутатів Баришівської селищної ради «За» проголосувало 21, означене питання було включено до порядку денного та за наслідками його розгляду та таємного голосування голосами 22 депутатів рішення було прийнято.

Таким чином, судом не приймаються до уваги доводи позивача щодо порушення відповідачем вимог статті 29 Регламенту в частині невключення до проекту порядку денного питання про висловлення йому недовіри та дострокове припинення повноважень при підготовці питань до 31 чергової сесії восьмого скликання на засіданні постійної комісії, оскільки положеннями статті 29 Регламенту також передбачено можливість ініціювання такого питання до розгляду на пленарному засіданні сесії ради з обґрунтуванням.

Оскільки питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 » не було включене до проекту порядку денного, таке спірне рішення, відповідно, не могло бути оприлюднене у порядку статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Доводи позивача про неможливість прийняття в якості документу промови депутата ОСОБА_2 як такої, що не містить підпису, не приймаються судом до уваги з огляду на їх необґрунтованість, оскільки у протоколі першого пленарного засідання тридцять першої чергової сесії селищної ради восьмого скликання від 23.12.2022 зазначено про виступ ОСОБА_2 , в якому він пояснив присутнім необхідність прийняття рішення (Виступ додається).

Тобто, відповідачем надано до суду копію виступу ОСОБА_2 , доданого до означеного протоколу.

Щодо тверджень позивача про відсутність будь-яких правових підстав для прийняття спірного рішення, відсутності порушень позивачем вимог законів та Конституції України у зв`язку з тим, що кожен факт правопорушення має бути доведений у встановленому законодавством порядку, оскільки щодо кожної категорії правопорушень існує чітко визначений законодавством порядок доведення вини і визнання особи винною у їх вчиненні, суд зазначає таке.

З наданої відповідачем копії промови депутата ОСОБА_2 вбачається, що підставою для внесення до порядку денного питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 » зазначено незабезпечення здійснення позивачем як головою Баришівської селищної ради наданих йому повноважень, а саме:

- відсутність централізованого опалення та достатньої кількості укриттів в закладах освіти, як наслідок - освітній процес старших класів проводиться дистанційно, не працюють дитячі садочки;

- аварійний стан доріг, відсутність розміток, недостатня кількість дорожніх знаків (у листопаді 2022 року патрульною поліцією був виданий припис на усунення вказаних недоліків). Кошти в бюджеті є у достатній кількості для реалізації вказаних заходів;

- не вирішується проблема з водопостачанням та водовідведенням в громаді, фінансових вкладень потребують каналізаційно-насосні станції аби налагодити водовідведення та водопостачання;

- непрозоре розподілення гуманітарної допомоги, нераціональне використання паливно-мастильних матеріалів;

- систематичне невиконання норм Регламенту (пункту 9 статті 24, пункту 2 статті 30, пункту 5 статті 74, пункту 3 статті 6 з відповідним описом порушень);

- невиконання пункту 1 статті 59-1 Закону №280/97-ВР (на 29 сесії голова не озвучив про конфлікт інтересів при розгляді питання про умови оплати праці Баришівського селищного голови та не передав головування по даному питанню секретарю ради);

- невиконання пункту 6 статті 42 Закону №280/97-ВР (у 2022 році не звітував про здійснення державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності виконавчими органами відповідної ради);

- невиконання пункту 7 статті 42 Закону №280/97-ВР (не відзвітував перед радою про роботу виконавчих органів ради у будь-який визначений ними термін, хоча означене питання було у порядку денному, а пояснив, що депутати мають спочатку встановити терміни звітування);

- відсутній план роботи Баришівської селищної ради на 2022 рік;

- неправомірно підвищені тарифи для населення на комунальні послуги, в військовий час не можна підвищувати тарифи;

- Березанським міським судом, починаючи з 04.08.2021 (майже півтора роки) розглядається кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №000174 від 28.08.2020 за обвинуваченням позивача у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених частиною четвертою статті 368 Кримінального кодексу України (одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди в особливо великому розмірі, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого йому службового становища, вчинено за попередньою змовою групою осіб). Дане кримінальне провадження всіма доступними способами затягується як адвокатом, так і особисто позивачем, підтвердженням чого є велика кількість перенесених судових засідань з різних причин.

Як вже зазначалось судом, відповідно до усталених висновків Верховного Суду прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень селищного голови у випадках, передбачених Законом №280/97-ВР, належать до виключних повноважень відповідної ради, які є дискреційними, а тому суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень чи (не)допущення ним у своїй діяльності порушень законів та Конституції України та, відповідно, не надає оцінку волевиявленню депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень позивача як селищного голови.

Як наслідок, судом не досліджуються долучені позивачем до відповіді на відзив докази на предмет підтвердження викладених позивачем доводів щодо невчинення ним жодних порушень вимог законів та Конституції України при здійсненні повноважень Баришівського селищного голови.

Додатковими підставами для внесення до порядку денного питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 » відповідачем зазначено незаконне звільнення керівників комунальних підприємств за політичними ознаками, а саме: директора КП «Баришівкатепломережа» Баришівської селищної ради ОСОБА_9 , поновленого на посаді рішенням Баришівського районного суду Київської області від 28.02.2023 у справі №355/1333/22, та керівника КП «Господар» Баришівської селищної ради ОСОБА_10 , поновленого на посаді рішенням Баришівського районного суду Київської області від 18.07.2023 у справі №355/354/23.

Водночас, як вже зазначалося судом, такі підстави не підлягають оцінці в межах цієї справи з огляду на сталу позицію Верховного Суду в означеній категорії спорів.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність з боку відповідача порушень процедури прийняття спірного рішення, у той час як доводи позивача, крім спростованих судом щодо процедури його прийняття, зводяться до оцінки його роботи голови як голови селищної ради в розрізі заявлених відповідачем підстав для внесення до порядку денного питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 », оцінки волевиявлення депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень позивача як селищного голови.

Підсумовуючи наведене, з огляду на те, що 22 з 26 депутатів Баришівської селищної ради висловились за недовіру селищному голові, то прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим. Продовження виконання своїх обов`язків сільським головою, якому висловлено недовіру, суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад, так і сільських, селищних міських голів.

А тому, суд дійшов висновку, що процедура голосування щодо дострокового припинення повноважень селищного голови ОСОБА_1 та звільнення його з посади відбувалась відповідно до вимог зазначених в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи положення статті 139 КАС України у суду відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.