Справа № 420/14808/22
Суддя: Лебедєва Г.В.
Дата ухвалення: 2024-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

07 березня 2024 року м. Одеса
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 року по справі № 420/14808/22 позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство Рисоіл Термінал до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо незабезпечення обліку на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ СП Рисоіл Термінал () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ СП Рисоіл Термінал від 17.05.2019 №57, від 28.05.2019 №52, від 28.05.2019 №54, від 28.05.2019 №55, від 28.05.2019 №56, від 28.05.2019 №58, від 28.05.2019 №59, від 28.05.2019 №60, від 28.05.2019 №61, від 28.05.2019 №62, від 30.05.2019 №39, від 30.05.2019 №53, від 30.05.2019 №37, від 30.05.2019 №38.

Зобов`язано Державну податкову службу України здійснити облік на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ СП Рисоіл Термінал () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ СП Рисоіл Термінал від 17.05.2019 №57, від 28.05.2019 №52, від 28.05.2019 №54, від 28.05.2019 №55, від 28.05.2019 №56, від 28.05.2019 №58, від 28.05.2019 №59, від 28.05.2019 №60, від 28.05.2019 №61, від 28.05.2019 №62, від 30.05.2019 №39, від 30.05.2019 №53, від 30.05.2019 №37, від 30.05.2019 №38, всього на суму 3 484 008,83 грн.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа,8, м. Київ, 04053 ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство Рисоіл Термінал (вул. Транспортна, 23-А, м. Чорноморськ, Одеська область, 68000, ) судові витрати в розмірі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн. 00 коп.).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 року заяву позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення Одеського окружного адміністративного суду у справі № 420/14808/22 задоволено. Встановлено судовий контроль за виконанням рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 року у справі № 420/14808/22, а саме - зобов`язано Державну податкову службу України подати звіт про виконання цього рішення суду. Встановлено строк для подання звіту один місяць, що обчислюється з дати набрання цієї ухвали суду законної сили.

27.02.2024 року до Одеського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов звіт про виконання рішення суду по справі № 420/14808/22, який обґрунтований наступним.

Так, Державна податкова служба України зазначає, що судовим рішенням по справі № 420/14808/22 зобов`язано ДПС України забезпечити облік на рахунку платника ТОВ «СП Рисоіл Термінал» в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі СЕА ПДВ) розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних (далі РК), складених ТОВ «СП Рисоіл Термінал». Правові основи функціонування СЕА ПДВ регулюються спеціальною нормою Податкового кодексу України, а саме статтею 200-1 Податкового кодексу України (далі Кодекс), та регламентуються Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569. СЕА ПДВ розроблено та функціонує в автоматичному режимі відповідно до алгоритмів розроблених відповідно до вимог статті 200-1 Кодексу та Порядку № 569 і не допускає ручного втручання в її роботу. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі Кодекс) та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (із змінами і доповненнями) (далі Порядок № 1246). У разі виправлення помилок, що були допущені при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних з зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, складається розрахунок коригування до податкової накладної у порядку відповідно до ст. 192 Кодексу. Відповідно до пункту 12 Наказу Міністерства фінансів України від 22.09.2014 № 957 «Про затвердження форми податкової накладної та Порядку заповнення податкової накладної», було передбачено, що у разі постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю), який не зареєстрований як платник податку, та у разі складання податкової накладної за щоденним підсумком операцій у рядку «Особа (платник податку) покупець» зазначається «Неплатник», а у рядку «Індивідуальний податковий номер покупця» відображається умовний ІПН « 00». Згідно з пунктом 11 розділу XX Кодексу з 01.02.2015 реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру ПДВ в одній податковій накладній/розрахунку коригування. Згідно з п. 200-1.3 ст. 200-1 Кодексу платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) на суму податку (Накл), обчислену за такою формулою: Накл = НаклОтр + Митн + ПопРах + Овердрафт - НаклВид - Відшкод - Перевищ, де: НаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в ЄРПН та РК до таких податкових накладних, зареєстрованими в ЄРПН. Пунктом 200-1.3 статті 200-1 Кодексу з урахуванням змін, внесених Законом України від 16 липня 2015 року № 643-VIII «Про внесення змін до Кодексу щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», встановлено, що показники формули, за якою обчислюється сума, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН обраховується з 01.07.2015 року. При цьому, під час обрахунку показників НаклОтр (сума ПДВ за отриманими податковими накладними) та НаклВид (сума ПДВ за виданими податковими накладними) також використовується розрахунки коригування, складені починаючи з 01.07.2015 та зареєстровані в ЄРПН, до податкових накладних, складених до 01.07.2015, що підлягали наданню покупцям платникам податку. Таким чином, розрахунки коригування, складені починаючи з 01.07.2015, до податкових накладних, складених до 01.07.2015 (у томі числі до 01.07.2015), під час обрахунку формули НаклОтр та НаклВид: враховуються - якщо податкові накладні підлягали наданню покупцям платникам податку; не враховуються - якщо податкові накладні були складені на покупців не платників ПДВ.

Також, відповідач зазначає, що відповідно до ІКС «Єдине Вікно подання електронної звітності» розрахунки коригування ТОВ «СП Рисоіл Термінал» 14.09.2021, зареєстровано в ЄРПН на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.06.2020 у справі № 420/7183/19. Зазначені РК складено та зареєстровано в ЄРПН до податкових накладних (далі ПН), складених до 01.07.2015 на неплатників податків (тобто таких, що не підлягали наданню покупцям - платникам податку), а саме: РК від 17.05.2019 № 57 та від 28.05.2019 № 58 до ПН від 15.01.2015 № 24; РК від 28.05.2019 № 52 та від 30.05.2019 № 53 до ПН від 14.11.2014 № 20; РК від 28.05.2019 № 54 до ПН від 19.11.2014 № 25; РК від 28.05.2019 № 55 до ПН від 11.12.2014 № 13; РК від 28.05.2019 № 56 до ПН від 24.12.2014 № 35; РК від 28.05.2019 № 59 до ПН від 05.02.2015 № 6; РК від 28.05.2019 № 60 до ПН від 06.03.2015 № 3; РК від 28.05.2019 № 61 до ПН від 17.03.2015 № 39; РК від 28.05.2019 № 62 до ПН від 02.04.2015 № 3; РК від 30.05.2019 № 39 до ПН від 05.11.2014 № 7; РК від 30.05.2019 № 37 до ПН від 25.09.2014 № 63; РК від 30.05.2019 № 38 до ПН від 21.10.2014 № 56.

У зв`язку з цим, ДПС здійснено облік на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ «СП Рисоіл Термінал» зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ «СП Рисоіл Термінал» від 17.05.2019 № 57, від 28.05.2019 № 52, від 28.05.2019 № 54, від 28.05.2019 № 55, від 28.05.2019 № 56, від 28.05.2019 № 58, від 28.05.2019 № 59, від 28.05.2019 № 60, від 28.05.2019 № 61, від 28.05.2019 № 62, від 30.05.2019 № 39, від 30.05.2019 № 53, від 30.05.2019 № 37, від 30.05.2019 № 38, всього на суму 3 484 008,83 грн - саме визначені розрахунки коригування є зареєстрованими в ЄРПН.

При цьому, податкові накладні, до яких зареєстровано в ЄРПН розрахунки коригування, складені до запровадження СЕА ПДВ, відповідно обрахунок реєстраційного ліміту до липня 2015 року не здійснювався (показники формули, за якою обчислюється сума обраховується з 01.07.2015 року). Зміна майнового стану позивача в СЕА ПДВ при реєстрації податкових накладних відсутня. А тому до спірних правовідносин не можуть бути застосовано норми Кодексу в частині обрахунку показників податку в СЕА ПДВ, оскільки це суперечить вимогам п. 200-1.3 статті 200-1 Кодексу та призводить до порушення фундаментальних принципів функціонування системи адміністрування ПДВ. Такі дії відповідають висновку рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17.03.2023 по справі № 420/14808/22 «вимоги пункту 200-1.3 ст. 200-1 Кодексу до правовідносин не застосовуються». Таким чином, судове рішення по справі № 420/14808/22 ДПС України виконано у спосіб визначений чинним законодавством.

З огляду на викладене, Державна податкова служба України просить суд прийняти звіт про виконання судового рішення по справі № 420/14808/22.

Ухвалою від 29.02.2024 року суд прийняв звіт до розгляду та встановив товариству з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство Рисоіл Термінал 3-х денний строк з дня отримання даної ухвали для надання суду письмових пояснень по суті поданого звіту.

04.03.2024 року до Одеського окружного адміністративного суду від товариства з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство Рисоіл Термінал надійшли заперечення на звіт від 26.02.2024 року про виконання рішення по справі № 420/14808/22, в яких позивачем зазначено, що відповідач надає до суду документ, який за формою містить назву «звіт про виконання», натомість по суті не містить інформації про виконання рішення суду у даній справі, що свідчить про фактичне ухилення відповідача від такого виконання, а тому позивач вважає, що у прийнятті вказаного Звіту ДПС України слід відмовити. Судами підтверджено право позивача на зменшення суми податкових зобов`язань з ПДВ, розрахунки коригування позивача мають бути відображені/обліковані у СЕА ПДВ відповідно до рішення суду від 07.03.2023 року та відповідно до п.200-1.1 ст.200-1 Податкового кодексу України. Система електронного адміністрування ПДВ організована на централізованому рівні ДФС України/ДПС України, на ньому ж рівні відбуваються усі дії пов`язані з СЕА ПДВ. Позивач вважає, що за таких умов посилання ДПС України на неможливість внесення зареєстрованих в ЄРПН розрахунків коригування позивача щодо зменшення податкових зобов`язань свідчить про протиправну бездіяльність. СЕА ПДВ не живе своїм самостійним життям, ця система та відповідне Програмування розроблені та започатковані людиною задля виконання певних цілей. Будь-яке програмне забезпечення постійно удосконалюється через оновлення. Тому зазначення, що на цю систему не має впливу та відсутні можливості відображення у СЕА ПДВ зареєстрованих податкових накладних та розрахунків коригування можна вважати фактичним ухиленням від виконання судових рішень.

Також, позивач зауважує на те, що про недосконалість нормативної бази, на підставі якої неправильно налаштований алгоритм Системи електронного адміністрування ПДВ, свідчить і лист ДФС України від 19.09.2017 № 1365/99-99-15-03-01-18, у якому викладено доповнення до заявки на доопрацювання програмного забезпечення щодо функціонування системи електронного адміністрування ПДВ в частині обрахунку показника ?Перевищення та суми податку на додану вартість, на яку платник має зареєструвати податкову накладну / розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням змін, внесених до ПК України законами України №909-VII та №1797-VIII. Обставини недосконалості нормативної бази, на підставі якої неправильно налаштований алгоритм системи електронного адміністрування ПДВ, також неодноразово встановлювались і Радою бізнес-омбудсмена. Верховний Суд у постановах від 29.09.2021 № 160/3660/20 та від 16.12.2021 № 1640/3029/18 (№ К/9901/1.2531/19) зазначив, що неправильне обрахування ?Перевищення призводить до втрати ліміту з ПДВ у платника. Тобто всіма державними інститутами визнано, що СЕА ПДВ працює з помилками всупереч ПК України, але одночасно з боку ДПС України не вжито відповідних заходів для нормалізації роботи системи. Удосконалення СЕА ПДВ у відповідності до чинних норм ПК України є обов`язком ДПС України, як системного адміністратора.

Дослідивши подані до суду документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 129-1 Конституції України проголошено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02.06.2016 року № 1402-VIII, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Згідно з ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

В абзаці 3 пункту 2.1 мотивувальної частини Рішення від 26.06.2013 № 5-рп/2013 Конституційний Суд України зазначив, що складовою права кожного на судовий захист є обов`язковість виконання судового рішення. Це право охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Також у Рішенні від 26.06.2013 Конституційний Суд України врахував практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в пункті 43 рішення від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України", заява № 60750/00, зазначив, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбачений статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

В пункті 2.1 мотивувальної частини Рішення від 15.05.2019 № 2-р(II)/2019, на підставі аналізу статей 3, 8, частин першої та другої статті 55, частин першої та другої статті 129-1 Конституції України в системному взаємозв`язку, Конституційний Суд України вказав на те, що обов`язкове виконання судового рішення є необхідною умовою реалізації конституційного права кожного на судовий захист, тому держава не може ухилятися від виконання свого позитивного обов`язку щодо забезпечення виконання судового рішення задля реального захисту та відновлення захищених судом прав і свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави. Позитивний обов`язок держави щодо забезпечення виконання судового рішення передбачає створення належних національних організаційно-правових механізмів реалізації права на виконання судового рішення, здатних гарантувати здійснення цього права та обов`язковість судових рішень, які набрали законної сили, що неможливо без їх повного та своєчасного виконання.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Європейський суд з прав людини у справі "Горнсбі проти Греції" наголосив на тому, що, відповідно до усталеного прецедентного права, пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у статті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію.

Отже, стадія виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду".

З аналізу рішень Європейського суду з прав людини (остаточні рішення у справах "Алпатов та інші проти України", "Робота та інші проти України", "Варава та інші проти України", "ПМП "Фея" та інші проти України"), якими було встановлено порушення пункту 1 статті 6, статті 13 Конвенції та статті 1 Першого протоколу до Конвенції, вбачається однозначна позиція про те, що правосуддя не може вважатися здійсненим доти, доки не виконане судове рішення, а також констатується, що виконання судового рішення, як завершальна стадія судового процесу, за своєю юридичною природою є головною стадією правосуддя, що повністю узгоджується з нормою статті 129-1 Конституції України.

Тому обов`язковою складовою судового процесу є фактичне втілення судових присуджень у певні матеріальні блага, яких особа була протиправно позбавлена до отримання судового захисту.

Таким чином, судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безмовному виконанню стороною, на яку покладено відповідний обов`язок.

Це означає, що учасник справи, якому належить виконати судовий акт, повинен здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права.

Відповідно до ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Приписи статті 382 КАС України не передбачають умови, при настанні яких має бути застосована вказана процесуальна форма судового контролю. А отже, суд має оцінювати та враховувати обставин у кожній конкретній справі окремо.

Судом встановлено, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду по справі №420/7183/19 від 19.06.2020 року адміністративний позов ТОВ «Спільне підприємство Рисоіл Термінал» до Державної фіскальної служби України, Державної податкової служби України задоволено, а саме:

- визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо неприйняття до реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Спільне підприємство Рисоіл Термінал»:

- від 25.09.2014 № 63, від 21.10.2014 № 56, від 05.11.2014 № 7, від 14.11.2014 № 20, від 19.11.2014 № 25, від 11.12.2014 № 13, від 24.12.2014 №35, розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ «Спільне підприємство Рисоіл Термінал»:

- від 17.05.2019 № 57, від 28.05.2019 № 52, від 28.05.2019 № 54, від 28.05.2019 № 55, від 28.05.2019 № 56, від 28.05.2019 № 58, від 28.05.2019 № 59, від 28.05.2019 № 60, від 28.05.2019 № 61, від 28.05.2019 № 62, від 28.05.2019 № 63, від 30.05.2019 № 39, від 30.05.2019№ 53, від 30.05.2019 № 37, від 30.05.2019 № 38;

- зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних: Податкові накладні ТОВ «Спільне підприємство Рисоіл Термінал»:

- від 25.09.2014 № 63, від 21.10.2014 № 56, від 05.11.2014 № 7, від 14.11.2014 № 20, від 19.11.2014 № 25, від 11.12.2014 № 13, від 24.12.2014 №35.

Розрахунки коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ «Спільне підприємство Рисоіл Термінал»:

- від 17.05.2019 № 57, від 28.05.2019 № 52, від 28.05.2019 № 54, від 28.05.2019 № 55, від 28.05.2019 № 56, від 28.05.2019 № 58, від 28.05.2019 № 59, від 28.05.2019 № 60, від 28.05.2019 № 61, від 28.05.2019 № 62, від 28.05.2019 № 63, від 30.05.2019 № 39, від 30.05.2019№ 53, від 30.05.2019 № 37, від 30.05.2019 № 38.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2021 по справі №420/7183/19 рішення суду від 19.06.2020 залишено без змін.

14.09.2021 року на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.06.2020 року у справі №420/7183/19, відповідач зареєстрував зазначені податкові накладні і розрахунки коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних позивача.

Відповідач після реєстрації зазначених розрахунків коригування не відобразив в системі електронного адміністрування ПДВ суми податкових зобов`язань з ПДВ позивача на загальну суму 3 484 008,83 грн.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 року по справі № 420/14808/22 позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство Рисоіл Термінал до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задоволено, а саме:

- визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо незабезпечення обліку на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ СП Рисоіл Термінал () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ СП Рисоіл Термінал від 17.05.2019 №57, від 28.05.2019 №52, від 28.05.2019 №54, від 28.05.2019 №55, від 28.05.2019 №56, від 28.05.2019 №58, від 28.05.2019 №59, від 28.05.2019 №60, від 28.05.2019 №61, від 28.05.2019 №62, від 30.05.2019 №39, від 30.05.2019 №53, від 30.05.2019 №37, від 30.05.2019 №38;

- зобов`язано Державну податкову службу України здійснити облік на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ СП Рисоіл Термінал () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ СП Рисоіл Термінал від 17.05.2019 №57, від 28.05.2019 №52, від 28.05.2019 №54, від 28.05.2019 №55, від 28.05.2019 №56, від 28.05.2019 №58, від 28.05.2019 №59, від 28.05.2019 №60, від 28.05.2019 №61, від 28.05.2019 №62, від 30.05.2019 №39, від 30.05.2019 №53, від 30.05.2019 №37, від 30.05.2019 №38, всього на суму 3484008,83 грн.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023 по справі №420/14808/22 рішення суду від 07.03.2023 залишено без змін.

В матеріалах справи відсутні докази здійснення Државної податковою службою України обліку на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ СП Рисоіл Термінал () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ СП Рисоіл Термінал від 17.05.2019 №57, від 28.05.2019 №52, від 28.05.2019 №54, від 28.05.2019 №55, від 28.05.2019 №56, від 28.05.2019 №58, від 28.05.2019 №59, від 28.05.2019 №60, від 28.05.2019 №61, від 28.05.2019 №62, від 30.05.2019 №39, від 30.05.2019 №53, від 30.05.2019 №37, від 30.05.2019 №38, всього на суму 3484008,83 грн.

Таким чином, ДПС України не реалізовано завершення судового процесу у даній справі, оскільки не досягнуто мети задля якої постановлено судове рішення.

Суд зазначає, що Верховний Суд у постановах від 29.09.2021 № 160/3660/20 та від 16.12.2021 № 1640/3029/18 (№ К/9901/1.2531/19) зазначив, що неправильне обрахування ?Перевищення призводить до втрати ліміту з ПДВ у платника.

Тобто державними інститутами визнано, що СЕА ПДВ працює з помилками всупереч ПК України, але одночасно з боку ДПС України не вжито відповідних заходів для нормалізації роботи системи. Удосконалення СЕА ПДВ у відповідності до чинних норм ПК України є обов`язком ДПС України, як системного адміністратора.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини:» (метою цього Закону є впровадження в українське судочинство та адміністративну практику; європейських стандартів прав людини) суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду. з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пунктах 70-71 рішення по справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04) Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування», зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 120, «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункт 72, «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74, «Тошкуца та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 119).

Водночас, посилання відповідача на відсутність порядку/можливості внесення у СЕА ПДВ розрахунків коригування позивача не є підставою для не здійснення такого обов`язку, оскільки у протилежному випадку це є порушенням суб`єктом владних повноважень принципу захисту обґрунтованих сподівань (reasonable expectations), який тісно пов`язаний із принципом юридичної визначеності (legal certainty), і є невід`ємним елементом принципу правової держави та верховенства права.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

Зміст компетенції органу виконавчої, влади складають його повноваження - певні права та обов`язки органу діяти, вирішуючи коло справ, визначених цією компетенцією.

Таким чином, суд доходить висновку, що рішення суду у повному обсязі не виконано, а тому суд не вбачає підстав для прийняття звіту відповідача та доходить до висновку про встановлення Державній податковій службі України нового строк для подання звіту про виконання судового рішення у справі № №420/14808/22.

Керуючись статтями 243, 248, 382 КАС України суд,-

УХВАЛИВ:

Встановити Державній податковій службі України новий строк для подання звіту про виконання судового рішення у справі №420/14808/22.

Зобов`язати Державну податкову службу України подати протягом двох місяців з дати отримання цієї ухвали звіт про виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 року у справі № 420/14808/22.

Попередити Державну податкову службу України, що у разі неподання звіту суд розгляне питання про накладення штрафу (у розмірі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Г.В. Лебедєва