Справа № 260/9655/23
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2024-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 березня 2024 рокум. Ужгород№ 260/9655/23
11:02 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Гриб А.В.,

за участю сторін:

позивача: ОСОБА_1 ,

представник позивача: адвокат Опаленик Михайло Юрійович,

відповідача: Головне управління Національної поліції в Закарпатській області представник Олексій Василь Віталійович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі адвоката Опаленика Михайла Юрійовича (88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 19/3) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ференца Ракоці, 13, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 01 березня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 11 березня 2024 року.

08 листопада 2023 року ОСОБА_1 , через уповноваженого представника ОСОБА_2 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, якою просить: 1) визнати протиправними з моменту прийняття та скасувати накази: 1.1. пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП»; 1.2 наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 195 о/с «По особовому складу» відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0154340), інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 16 жовтня 2023 року.; 2) поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ) на посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 16 жовтня 2023 року; 3) стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу без утримання податків й інших обов`язкових платежів, починаючи з 16.10.2023 по день прийняття судом рішення про поновлення на роботі; 4) допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ) на посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області; 5) допустити негайне виконання рішення в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

13 листопада 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання.

11 січня 2024 року ухвалою суду адміністративний позов ОСОБА_1 , в особі адвоката Опаленика Михайла Юрійовича до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправним наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишено без руху. Оголошено перерву у підготовчому судовому засіданні до 09:00 год 31 січня 2024 року.

15 січня 2024 року представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків та подано заяву про поновлення строків звернення до суду.

Заява про поновлення строків звернення до суду обґрунтована тим, що позивач підтверджує ознайомлення із оскаржуваними наказами 16 жовтня 2023 року, однак зазначає, що у період з 25 жовтня 2023року по 08 листопада 2023року він перебував на амбулаторному лікуванні за місцем проживання під наглядом лікарів КНП «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» з діагнозом «Гостра респіраторна вірусна інфекція», що підтверджується випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого N9 26/3 від 15 січня 2024 року. З врахуванням наведеного вище, виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 26/3 від 15 січня 2024 року про перебування на лікуванні має визнаватися судом належним доказом підтвердження тимчасової непрацездатності та свідчить про неможливість подання адміністративного позову у 15-й денний строк, оскільки така обставина попри бажання позивача звернутись до суду за захистом своїх прав робить таке звернення неможливим. Таким чином, поважність пропуску строку звернення до суду свідчить виписка про перебування позивача на лікуванні у період з 25 жовтня 2023 року по 08 листопада 2023 року, а також його дії, оскільки позивач, не зволікаючи ні дня, 08 листопада 2023 року, тобто у межах 15-й денного строку після закінчення лікування подав позову суд, який зареєстровано 08 листопада 2023 року.

17 січня 2024 року ухвалою суду продовжено розгляд справи.

31 січня 2024 року ухвалою суду поновлено позивачу пропущений строк звернення до суду та закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

1. Позиції сторін.

Позивач свої позовні вимоги аргументував тим, що себе винним у вчиненні дисциплінарного проступку не вважає, зазначаючи, що службове розслідування проводилось із порушенням вимог закону, зокрема, стосовно забезпечення права на захист. Зазначає, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлені та належним чином не доведені факти недотримання ним положень законів, нормативно-правових актів, наказів або непрофесійного виконання службових обов`язків. Позивач вважає, що у висновку службового розслідування не відображені конкретні порушення вимог Дисциплінарного статуту, натомість містяться покликання щодо складання відносно позивача протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 130 КУпАП та постанови про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 122 КУпАП, які на даний час оскаржуються в судовому порядку, тому висновок службового розслідування є безпідставними та необґрунтованими.

23 листопада 2023 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять у задоволенні позову відмовити, оскільки у ході службового ОСОБА_1 проігнорував вимоги статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині обов`язку неухильно дотримуватися положення Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, тобто вчинив дисциплінарний проступок, який полягає у грубому порушенні службової дисципліни, неповідомленні на службу 102 про подію за участю поліцейського, порушенні вимог етичної поведінки поліцейського, відмові від огляду на стан алкогольного сп`яніння, допущенні порушень ПДР України поліцейським, який повинен показувати громадськості приклад гідної поведінки та безумовного дотримання законів та Правил дорожнього руху, за що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності. Окрім цього маючи на постійному носінні табельну вогнепальну зброю, в умовах посиленого варіанту службової діяльності та воєнного стану, ОСОБА_1 як і всі поліцейські перебуває у стані безперервного виконання службових обов`язків, а тому перебування його в стані алкогольного сп`яніння відноситься до грубого дисциплінарного проступку, оскільки такий стан міг призвести до застосування чи використання ним вогнепальної зброї і спричинення тяжких наслідків, або шкоди здоров`ю та життю громадян як зброєю так і транспортним засобом. Своєю негідною поведінкою, ОСОБА_1 скоїв дисциплінарний проступок, який компрометує його як поліцейського серед громадськості і шкодить авторитету ГУНП в Закарпатській області та поліції в цілому.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача та позивач позов підтримали повністю, просили суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представники відповідача в судовому засіданні, проти задоволення позову заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 займав посаду інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

09.10.2023 року о 01:30 год працівниками УПП в закарпатській області "Олімп-152" у складі старшого інспектора роти №2 УПП в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та інспектора взводу №2 роти роти №2 УПП капрала поліції ОСОБА_4 по вул. Капушанській, 160 за порушення правил дорожнього руху, а саме керування транспортним засобом без увімкненого ближнього світла фао у темну бору добу (ч.2 ст.122 КУпАП) було зупинено автомобіль марки «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_1 , який представився та показав службове посвідчення інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Окрім нього, на передньому сидінні в якості пасажира перебувала співмешканка ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_5 .

Під час розмови поліцейського екіпажу УПП з ОСОБА_1 з приводу порушення Правил дорожнього руху України від останнього було почуто різкий запах алкоголю з порожнини рота, після його йому було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою приладу "Drager" або проїхати до медичного закладу. Від проходження огляду на стан сп`яніння, у встановленому законом порядку, під запис нагрудного відеореєстратора (боді камери) ОСОБА_1 , відмовився.

Внаслідок цього, працівниками УПП в Закарпатській області було складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП та винесно постанову про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.122 КУпАП.

Під час зазначеної події поліцейський ОСОБА_1 перебував поза службою, в цивільному одязі, без табельної вогнепальної зброї.

09 жовтня 2023 року Головне управління Національної поліції в Закарпатській області наказом № 2444 «Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування», з метою встановлення всіх обставин за даним фактом та на підставі абзацу 2 частини 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, наказано у відповідності до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII та наказу МВС України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» провести службове розслідування за вказаним фактом. Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії Головного управління Національної поліції в Закарпатській області. Відповідно до статті 17 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» відсторонено від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 , (т.2 а.с. 20-21).

В наказі зазначено, що 09.10.2023 о 03.27 на службу « 102» надійшло повідомлення від старшого інспектора з ОД УГІ ГУНП майора поліції О. Тупчія про те, що спільно із нарядом УПП в Закарпатській області «ОЛІМП- 152» в м. Ужгороді по вул. Капушанській, № 160, за порушення правил дорожнього руху, було зупинено автомобіль марки «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського РУН ГУНП лейтенантом поліції ОСОБА_6 . Під час спілкування з останнім, було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Відносно поліцейського ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну в умовах посиленого варіанту несення служби та воєнного стану. Вказане звернення зареєстровано в ІТС ІПНП (CO) Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 09.10.2023 № 16237.

11 жовтня 2023 року відповідно до висновку «Про наслідки службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни та керування автомобілем в стані алкогольного сп`яніння інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 » установлено, що за скоєння дисциплінарного проступку, грубому порушенні службової дисципліни, порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1, статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», абзаців 1, 2, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилось у порушенні пунктів 9.8, 2.5 Правил дорожнього руху України, правил етичної поведінки поліцейського, неповідомленні на службу « 102» про подію за участю поліцейського, відмові від огляду на предмет перебування в стані алкогольного сп`яніння, скоєнні вчинку, що компрометує поліцейського, інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (жетон 0154340) відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, необхідно звільнити із служби в поліції, (т.2 а.с. 51-62).

Як слідує із висновку дисциплінарної комісії про наслідки службового розслідування від 11.10.2023 року службове розслідування проводилося у формі письмового провадження, (а.с.51, т.2).

12 жовтня 2023 року начальником Головного управління Національної поліції в Закарпатській області Ярославом Колесником, відповідно до пункту 1 наказу № 2492 за скоєння дисциплінарного проступку, грубому порушенні службової дисципліни, порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1, статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», абзаців 1, 2, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та частини 6 розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194, що виразилось у порушенні пунктів 9.8, 2.5 Правил дорожнього руху України, правил етичної поведінки поліцейського, неповідомленні на службу « 102» про подію за участю поліцейського, відмові від огляду на предмет перебування в стані алкогольного сп`яніння, скоєнні вчинку, що компрометує поліцейського, інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (жетон 0154340) відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції, (т. 2 а.с. 63-66).

12 жовтня 2023 року наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області «По особовому складу» № 195 о/с , відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0154340), інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 16 жовтня 2023 року, (т.2 а.с. 70).

Підстава: пункт 1 наказу ГУНГІ в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 та довідка-розрахунок про отримані поліцейським предмети однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, № 49, видана УЛМТЗ ГУНП 12.10.2023 вих. № 997/106/3-2023.

22 грудня 2023 року Ужгородським міськрайонним судом провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрито на підставі п.1. ст. 247 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, справа №308/17785/23, (а.с.146,т.1).

За ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 14.11.2023 року про скасування постанови серії ЕАТ №7899894 від 09.10.2023 року така повернута позивачу, справа №308/18038/23, (а.с.162, т.1)

Не погодившись із пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 та наказом від 12.10.2023 № 195 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про скасування наказів та поновлення на роботі.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 2 Закону №580-VIII передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Основні обов`язки поліцейського закріплені у статтею 18 Закону №580-VIII, згідно яких поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із частинами 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частин першої, другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частина 3 вказаної статті Дисциплінарного статуту визначає, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За правилами статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із частинами 1-3 статті 13 Дисциплінарного статуту Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 5, 6, 10 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України, Наказ №893 від 07.11.2018 року.

Згідно розділу V цього Порядку, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За пунктом 4 Розділу V цього Порядку, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування, п.5 розділу V Порядку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно п. 8 цього Розділу за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

У формі відкритого засідання розгляд справи може проводитися за відомостями про порушення поліцейським конституційних прав і свобод людини та громадянина.

За пунктом 13 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.

Усні пояснення можуть фіксуватися особою, яка проводить службове розслідування, у тому числі за допомогою технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозапису, засобів фото- і відеозапису з подальшим накладанням на файл електронного цифрового підпису.

За пунктом 14 Розділу V, визначено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Стаття 18 Дисциплінарного статуту передбачає забезпечення поліцейському права на захист під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Згідно із частиною 15 статті 15 Дисциплінарного статуту за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

За правилами статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Вказані положення Дисциплінарного статуту Національної поліції України кореспондуються із приписами наказу МВС України «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованого Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Таким чином, з аналізу положень Дисциплінарного статуту слідує висновок, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Водночас, адміністративний суд у силу вимог частини другої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

При цьому, суд зауважує, що у відповідності до вимог статті 77 КАС України, суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

Саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

Так, з матеріалів справи встановлено, що 09.10.2023 о 03.27 на службу « 102» надійшло повідомлення від старшого інспектора з ОД УГІ ГУНП майора поліції О. Тупчія про те, що спільно із нарядом УПП в Закарпатській області «ОЛІМП- 152» в м. Ужгороді по вул. Капушанській, № 160, за порушення правил дорожнього руху, було зупинено автомобіль марки «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського РУН ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_7 . Під час спілкування з останнім було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Відносно поліцейського ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну в умовах посиленого варіанту несення служби та воєнного стану. Вказане звернення зареєстровано в ІТС ІПНП (CO) Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 09.10.2023 № 16237.

09 жовтня 2023 року Головне управління Національної поліції в Закарпатській області наказом № 2444 створило дисциплінарну комісію та призначило службового розслідування. Цим же наказом відповідно до статті 17 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» відсторонено від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 , (т.2 а.с. 20-21).

Отже за пунктом наказу № 2444 позивача відповідно до статті 17 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» відсторонено від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування, (т.2, а.с. 20-21).

За вимогами ст. 17 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» визначено, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Поліцейський має право ознайомитися та отримати копію наказу про відсторонення його від виконання службових обов`язків (посади).

За ч.8 цієї норми, під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Такі приписи Закону повністю узгоджуються із Розділом ІІІ чинного Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України №893.

Як встановлено судом, матеріали справи не містять жодних відомостей про те, що позивачу оголошувався наказ про відсторонення від виконання службових обов`язків, як і сам наказ про призначення службового розслідування. В судовому засіданні позивач стверджував, що про службове розслідування він не знав, але очікував, що таке має бути.

Згідно Порядку проведення службових розслідувань №893, зокрема Розділом V визначено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 14 Розділу V визначено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Як слідує із висновку дисциплінарної комісії про наслідки службового розслідування від 11.10.2023 року службове розслідування проводилося у формі письмового провадження, (а.с.51, т.2).

Як встановлено судом під час розгляду справи, письмові пояснення від ОСОБА_1 Головним управлінням Національної поліції у Закарпатській області відібрано 09.10.2023 року, тобто до призначення службового розслідування, (а.с.29, т.2.). Відповідно до яких ОСОБА_1 пояснив, що 08.10.2023 разом із своє дівчиною ОСОБА_5 перебували по місцю проживання та відпочивали. Під час відпочинку випив одне пиво (0.5 «Гамбрінус»), 09.10.2023 близько 00:30 сів за кермо автомобіля марки «Фольцваген Пассат», д.н.з НОМЕР_3 , та поїхав у напрямку м. Ужгород в АБЦ «Минутка» по вул. Заньковецькій за тютюновими виробами. Так, о 01:30 повертаючись по місцю проживання по АДРЕСА_2 його було зупинено працівниками УПП в Закарпатській області по факту відсутності світла фар. Після чого поліцейські задокументували його по факту вживання алкогольних напоїв (ст. 130 КУпАП). Дані відомості він підтверджує. Від проходження освідчення відмовився. Не заперечує факт вживання алкогольних напоїв та керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, (т.1, а.с. 88-89).

Дисциплінарним статутом зокрема передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Натомість, у матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження відмови ОСОБА_1 у наданні пояснень в межах проведення службового розслідування, з урахуванням положень частини 3 статті 18 Дисциплінарного статуту.

Отже, під час розгляду справи встановлено та сторонами не заперечувалося, що пояснення від позивача ОСОБА_1 відбиралися 09.10.2023 року тільки на місці події. Під час проведення вказаного службового розслідувань, пояснень від ОСОБА_1 отримано не було, відомостей про те, що позивач знав про службове розслідування та про його відсторонення, матеріали справи, висновку чи службового розслідування не містять.

Крім того, як свідчать матеріали службового розслідування (а.с.18, т.2) такі заведені 09.10.2023 року та закриті 11.10.2023 року.

Судом встановлено, що в період з 08.10.2023 року по 15.10.2023 року позивач був тимчасово непрацездатний, відповідно до копії створення листів непрацездатності, який надано на вимогу суду відповідачем, (а.с. 83,т.2).

Згідно приписів абз. 2 п.3 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ № 893, у разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування";

Такі ж вимоги визначені ст.16 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України».

Отже, суд констатує про недотримання відповідачем під час проведення службового розслідування вимог ст. 16,17, 18 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» та абз.2 п.3 розділу V Порядку № 893.

Суд звертає увагу відповідача, що як вище судом зазначалося та встановлено судом під час розгляду справи, письмові пояснення від ОСОБА_1 Головним управлінням Національної поліції у Закарпатській області відібрано 09.10.2023 року, тобто до призначення службового розслідування, (т.1 а.с. 88-89).

Однак, відповідно до частини 4 статті 19 Дисциплінарного статуту отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Статтями 72,73,74 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, ті інші обставини справи, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Висновки дисциплінарної комісії базувалися в тому числі на відібраних поясненнях ОСОБА_1 , такий висновок суд робить із матеріалів службового розслідування. Однак, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області не було дотримано вимог закону ні при відібранні пояснень, ні при подальшій реалізації власних повноважень.

11 жовтня 2023 року відповідно до висновку «Про наслідки службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни та керування автомобілем в стані алкогольного сп`яніння інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 » установлено, що за скоєння дисциплінарного проступку, грубому порушенні службової дисципліни, порушенні вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських - лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, необхідно звільнити із служби в поліції, (т.2 а.с. 51-62).

12 жовтня 2023 року начальником Головного управління Національної поліції в Закарпатській області Ярославом Колесником, відповідно до пункту 1 наказу № 2492 ОСОБА_1 відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції, (т. 2 а.с. 63-66).

12 жовтня 2023 року наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області «По особовому складу» № 195 о/с , відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 16 жовтня 2023 року, (т.2 а.с. 70).

В даній справі, суд не виправдовуючи дій позивача, щодо обставин вчиненого порушення, проаналізувавши зміст висновку, письмові докази та відеодокази по справі, матеріали службового розслідування, винесені накази за наслідком такого, дійшов висновку, що при вирішенні питання про звільнення позивача було порушено визначену законом процедуру. Крім того, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх рішень на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку, що дії відповідача при їх прийнятті не свідчать, що такі прийнято на підставі та у спосіб визначений законом, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. Як наслідок, висновок службового розслідування не може бути підставою для прийняття ГУНП в Закарпатській області оскаржуваних наказів. Відтак наявні правові підстави для визнання протиправними та скасування наказів, прийнятих за наслідками проведеного службового розслідування.

За вказаних обставин, суд вважає, що пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП» та наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 195 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції не відповідають вимогам чинного законодавства, що, в свою чергу, свідчить про наявність правових підстав для їх скасування, тому є підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1-2 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями статті 9 Конституції України, статей 17, 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

З урахуванням вищенаведеного, суд прийшов до висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення діяв не в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також в силу покладеного на нього обов`язку ч. 2 ст. 77 КАС України не довів правомірність свого рішення, у зв`язку з порушенням процедури його прийняття.

За приписами частини 1 статті 235 КЗпП України в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що у спірних правовідносинах суб`єкт владних повноважень діяв не у спосіб, визначений законом, а оскаржуваний наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 195 о/с «По особовому складу» є протиправними та підлягає скасуванню, а позивача слід поновити на займаній до звільнення посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 17 жовтня 2023 року (перший робочий день після дня звільнення 16 жовтня 2023 року), оскільки позовна вимога про поновлення позивача на посаді, з якої його було незаконно звільнено, є похідною від вимог про скасування пункту 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП» та наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 195 о/с «По особовому складу».

Відповідно до положень статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Середній заробіток працівника визначається відповідно достатті 27 Закону України «Про оплату праці»за правилами, передбаченими «Порядком обчислення середньої заробітної плати», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок).

Згідно із пунктом 6 абзацом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» від 24.12.1999 року за № 13 при задоволенні вимог про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню.

Пунктом 2 Порядку № 100 передбачено, що у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

За правилами пункту 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим або другим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Однак, суд виходить із того, що відповідно до Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану не застосовуються норми статті 53, частини першої статті 65, частин третьої - п`ятої статті 67, статей 71, 73, 78-1 Кодексу законів про працю України та частини другої статті 5 Закону України «Про відпустки».

Відповідно до довідки про заробітну плату ОСОБА_1 від 22 листопада 2023 року № 893/10615-23 (т.1 а.с. 65), середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 становить 1 013,93 грн., а середньомісячна заробітна плата 22 306, 56 грн.

Таким чином, загальна кількість робочих днів за період вимушеного прогулу з 17 жовтня 2023 року по 29 лютого 2024 року складає 98 робочих днів, а загальна сума середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 17 жовтня 2023 року по 29 лютого 2024 року в розмірі 99365,14 грн (98 р. днів х 1013,93 грн.) із утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів, оскільки відповідач, як податковий агент згідно норм Податкового Кодексу України та як страхувальник згідно Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», зобов`язаний виплатити позивачеві суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу, утримавши із нього при виплаті податки та інші обов`язкові платежі, а тому вимога позивача про стягнення середнього заробітку без утримання податків й інших обов`язкових платежів не підлягає задоволенню в цій частині.

Пунктами 2 та 3 частини першої статті 371 КАС України встановлено, що негайно виконуються рішення суду присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній до звільнення посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області та стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 22306, 56 грн. із утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів підлягає до негайного виконання.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Зважаючи на те, що позивача від сплати судового збору звільнено, підстави для вирішення питання щодо відшкодування судових витрат відсутні.

Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн., то такі не підлягає задоволенню, оскільки до позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження понесених витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі адвоката Опаленика Михайла Юрійовича (88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 19/3) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ференца Ракоці, 13, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 2492 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП».

3. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12.10.2023 № 195 о/с «По особовому складу» щодо звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 (жетон 0154340), інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 16 жовтня 2023 року.

4. Поновити ОСОБА_1 на займаній до звільнення посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 17 жовтня 2023 року.

5. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, а саме з 17 жовтня 2023 року по 29 лютого 2024 року, із утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів у розмірі 99365,14 (дев`яносто дев`ять тисяч триста шістдесят п`ять гривень, 14 копійок) грн.

6. Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній до звільнення посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 17 жовтня 2023 року та в частині стягнення на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 22306, 56 (двадцять дві тисячі триста шість гривень, 56 копійок) гривень.

7. В іншій частині вимог позовної заяви - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль