Справа № 520/13738/19
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2024 року

м. Київ

справа № 520/13738/19

адміністративне провадження № К/9901/37180/21, К/9901/41758/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Стародуба О.П.,

розглянув у порядку письмового провадження

касаційні скарги Приватного акціонерного товариства "Укргазвидобуток" та Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України

на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 02.09.2021 (колегія у складі суддів Кононенко З.О., Калиновського В.А. , Макаренко Я.М.)

у справі №520/13738/19

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України,

треті особи: Приватне акціонерне товариство "Укргазвидобуток", Мерефянська міська рада, Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації,

про визнання протиправним та скасування висновку.

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи - Приватне акціонерне товариство "Укргазвидобуток", Мерефянська міська рада, Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації, в якому (з урахуванням заяви про зміну підстав позовної заяви) просив:

- визнати протиправним та скасувати Висновок з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-2/1 від 23.08.2019 щодо планової діяльності з "Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів", який був складений та опублікований у Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля Департаментом екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства екології та природних ресурсів України (наразі Департамент екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства енергетики та захисту довкілля);

- стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 судові витрати.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2. Судами попередніх інстанцій встановлено, що 11.04.2019 відповідачем оприлюднено на веб-сайті Реєстру з оцінки впливу на довкілля повідомлення про планову діяльність.

3. Згодом відповідач на веб-сайті Реєстру з оцінки впливу на довкілля оприлюднив Звіт з оцінки впливу на довкілля та Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД.

4. Результати громадських слухань оформлені протоколом громадських слухань від 23.07.2019.

5. Відповідач, проаналізувавши інформацію, надану у Звіті з оцінки впливу на довкілля, та інформацію, отриману під час громадського обговорення, прийняв рішення про видачу ПрАТ «Укргазвидобуток» висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів» від 23.08.2019 №7-03/12-2/1 (далі - Висновок).

6. Позивач з таким рішенням не погодився та звернувся до суду.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

7. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Висновок складено протиправно, відтак має бути скасований у судовому порядку. Висновок є актом індивідуальної дії, який прийнято і безпосередньо стосується прав позивача ОСОБА_1 та інших жителів Мереф`янської об`єднаної територіальної громади Харківського району Харківської області, а тому позивач має право на звернення до суду.

Позивач стверджує, що при складанні оскаржуваного Висновку було порушено його право як жителя Мереф`янської об`єднаної територіальної громади Харківської області на участь в громадському слуханні з обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля планової діяльності ПрАТ «Укргазвидобуток» з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів».

Відповідач проігнорував рішення Мереф`янської міської ради «Про заборону проведення сейсморозвідувальних робіт та видобування газу природного вільного, конденсату, нафти, газу природного розчиненого у нафті, газу сланцевих товщ, газу центрально-басейного типу на території Мереф`янської міської ради (Мереф`янської міської об`єднаної територіальної громади)» від 26.06.2019.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД на офіційному сайті відповідача 04.07.2019 не скасувало призначені на 23.07.2019 о 15.00 в учбовому центрі «Планета знань» (за адресою: 61000, м. Харків, Площа Конституції, буд. 1, поверх 4, офіс 3 громадські слухання з обговорення «Звіту з оцінки впливу на довкілля».

Відповідно до п. 12 Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 №989 (далі - Порядок № 989) організатор громадських слухань забезпечує запис громадського слухання із застосуванням засобів аудіо- та/або відеофіксації. Аудіо- та/або відеозапис є невід`ємною частиною протоколу громадських слухань. Аналогічний припис міститься і в п. 7 Порядку № 989. Крім того, у п. 13 Порядку № 989 встановлено, що громадські слухання проводяться під головуванням організатора громадських слухань, який зобов`язаний, серед іншого, інформувати про ведення аудіо- та/або відеозапису громадських слухань.

Однак організатор громадських слухань не забезпечив аудіозапис або відеозапис процесу громадських слухань.

8. Відповідач проти позову заперечив. Вважає, що оскаржуване рішення та Висновок є правомірними, процедуру проведення громадських слухань дотримано. 23.07.2019 на 15:00 до учбового центру «Планета знань» за адресою: м. Харків, площа Конституції, буд. 1 (поверх 4, офіс 3) прибули організатор громадських слухань Іванов Д.А. і представники суб`єкта господарювання. Отже, немає підстав для визнання громадських слухань такими, що не відбулися.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

9. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 позов залишено без задоволення.

10. Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що підстав для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-2/1 від 23.08.2019 щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів» не встановлено.

11. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 02.09.2021 скасовано рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 та прийнято постанову, якою позов задоволено: визнано протиправним та скасовано Висновок з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-2/1 від 23.08.2019 року щодо планової діяльності з "Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів", який був складений та опублікований у Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля Департаментом екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства екології та природних ресурсів України.

Суд апеляційної інстанції не погодився з висновками суду першої інстанції, адже 23.07.2019 у вказаному в протоколі приміщені, де були призначені громадські слухання (учбовий центр «Планета знань» м. Харків, Площа Конституції, буд. 1, поверх 4, офіс 3) громадські слухання щодо облаштування Островерхіського ГКР не проводилися. Відповідно, вимоги, передбачені п. 13 Порядку № 989, дотримано не було. Відповідно до п.10 Порядку № 989 це є підставою для визнання громадських слухань такими, що не відбулися.

Безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

12. Третя особа ПрАТ "Укргазвидобуток" у касаційній скарзі просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

13. Як на підставу касаційного оскарження покликається на те, що судом апеляційної інстанції неправильно застосовані норми матеріального права та процесуального права, оскільки суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №504/4148/16 та від 04.12.2019 у справі №640/21828/18.

Крім того, скаржник зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме застосування окремих положень Закону України "Про оцінку впливу довкілля" та Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 №989.

Скаржник вважає, що суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а саме не дослідив зібрані у справі докази.

14. Ухвалою від 27.10.2021 Верховний Суд відкрив провадження у справі.

15. Скаржник клопотав про розгляд справи за його участі, однак своєї ухвалою від 08.03.2024 Верховний Суд відмови у задоволенні клопотання про розгляд справи з участі сторін.

16. У відзиві позивач висловлюється про правомірність постанови суду апеляційної інстанції з підстав, які збігаються з мотивами, наведеними у цій постанові.

17. З касаційною скаргою звернувся також відповідач Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України. Просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

18. Як на підставу для касаційного оскарження судових рішень, відповідач посилається на п. 3 ч. 4 ст. 328 КАС України, та стверджує, що відсутні висновки Верховного Суду щодо застосування ст. 12 Закону України "Про оцінку впливу довкілля" у спірних правовідносинах.

Підстави для визнання громадських слухань такими, що не відбулися з урахуванням п. 8 Порядку відсутні, а твердження ОСОБА_1 про неявку на громадські слухання організатора та суб`єкта господарювання є таким, що не відповідає дійсності, що було встановлено та досліджено Харківським окружним адміністративним судом.

Відповідач також покликається на неврахування судом апеляційної інстанції висновків суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок є індивідуальним актом стосовно третьої особи, а не позивача, а тому позивач не міг звертатися до суду з цим позовом.

19. Скаржник клопотав про розгляд справи за його участі, однак своєї ухвалою від 08.03.2024 Верховний Суд відмови у задоволенні клопотання про розгляд справи з участі сторін.

20. Підставою для відкриття касаційного провадження була наявність обставин, визначених п. 3 ч. 4 ст. 328 КАС України, що в свою чергу є підставою для відкриття касаційного провадження.

21. Ухвалою від 06.12.2021 Верховний Суд відкрив провадження у справі.

22. У відзиві позивач навів доводи, подібні до відзиву на касаційну скаргу третьої особи.

23. У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 (рішення Вищої ради правосуддя від 08.06.2023 №622/0/15-23 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку»), розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 13.06.2023 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

24. Верховний Суд перевірив правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у межах доводів касаційних скарг та відзивів на них.

(а) щодо права на звернення до суду

25. Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

26. Критерії для визначення законного інтересу, що підлягає судовому захисту, викладені в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №522/3665/17. У цій постанові Верховний Суд зазначив, що законний інтерес характеризується такими ознаками:

(а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання;

(б) пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом;

(в) визначений, тобто, благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним;

(г) персоналізованим (суб`єктивним), тобто належати конкретній особі - позивачу (на це вказує слово "її");

(д) суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.

Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу, є:

(а) незаконність інтересу - його суперечність Конституції, законам України, принципам права;

(б) неправовий характер вимог - не породжують правових наслідків для позивача; це виключає можливість віднесення спору до "юридичного" відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України;

(в) встановлена законом заборона пред`явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю);

(г) коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності);

(д) позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.

Законний інтерес, за захистом якого позивач може звернутися до суду, має бути:

а) порушеним (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися), або

б) порушуватися (щодо протиправних діянь, які тривають), або

в) в його реалізації можуть існувати перешкоди (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі), або

г) інші ущемлення законних інтересів.

27. Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач ОСОБА_1 проживає у м. Мерефа.

28. Беручи до уваги, що діяльність ПрАТ "Укргазвидобуток" має безпосередній вплив на навколишнє середовище, Суд погоджується з судом апеляційної інстанції про те, що оскаржуваний Висновок безпосередньо стосується прав та інтересів як позивача так інтересів та прав інших мешканців м. Мерефи, оскільки він є рішенням про провадження планової діяльності підприємства, що полягає саме в бурінні свердловин на території громади.

29. Крім того, Суд погоджується з позицією суду апеляційної інстанції щодо того, що присутність 23.07.2019 в будівлі (коридорах і на сходах), де мали бути відбутися громадські слухання, а також на подвір`ї біля вказаної будівлі великої кількості мешканців Мереф`янської громади, свідчить про резонансність та важливість питання щодо законності проведення громадських слухань.

30. У постанові від 13.09.2021 у справі №520/8862/2020 Верховний Суд виснував таке:

« 30. Питання, пов`язані з оскарженням в судовому порядку рішень, дій чи бездіяльності у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля, унормовані статтею 12 Закону № 2059-VIII, яка встановлює, що висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку. Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.»

31. Суд вважає цей висновок застосовним і до справи, що розглядається, а тому відхиляє доводи скаржників про відсутність у позивача права звернення до суду.

32. Зазначене свідчить про наявність у позивача законного інтересу, що підлягає судовому захисту.

33. Суд відхиляє покликання третьої особи на висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №504/4148/16, від 04.12.2019 у справі №640/21828/18, адже перша справа стосувалася рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи, а у другій не було сформовано висновку про відсутність права на звернення до суду для оскарження висновку ОВД, а було зазначено про дотримання відповідачем процедури прийняття спірного висновку. Отже, обставини зазначених справ і справи, що розглядається, є різними, а тому висновки, наведені у постановах Верховного Суду, є нерелевантними.

(б) щодо процедури прийняття Висновку

34. Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про оцінку впливу на довкілля».

35. Вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів(ст. 1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»).

36. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

37. Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності. Повідомлення може бути подано особисто заявником (його представником), надіслано засобами поштового зв`язку або в електронній формі із застосуванням засобів електронних комунікацій.

38. Частиною 2 ст. 5 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначено перелік інформації про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля.

39. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із статтею 5 цього Закону.

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

40. Відповідно до п. 3 Порядку № 989 уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган забезпечує проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності шляхом:

- оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, а в разі необхідності - оголошення про проведення повторних громадських слухань;

- проведення громадських слухань;

- розгляду, повного врахування, часткового врахування або обґрунтованого відхилення зауважень і пропозицій громадськості, отриманих під час громадських слухань;

- підготовки і оприлюднення шляхом внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля звіту про громадське обговорення.

- Уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган може залучати до проведення громадських слухань організатора громадських слухань.

41. Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідач на веб-сайті Реєстру з ОВД оприлюднив Звіт з ОВД та Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД.

42. Також ПрАТ «Укргазвидобуток» опубліковано оголошення у газетах: «PREMІER.UA» від 06.07.2019 №158, «Вісті Водолажчини», «Урядовий кур`єр» від 09.07.2019 №127 та розміщено на дошках оголошень Нововодолазької районної ради, Рокитнянської сільської ради та Мереф`янської об`єднаної територіальної громади.

43. Звіт з ОВД, а також інші матеріали також було розміщено у приміщеннях відповідача, Мереф`янської ОТГ, Рокитнянської сільської ради, Нововодолазької районної ради, ПрАТ «Укргазвидобуток».

44. Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що громадські слухання з обговорення звіту оцінки впливу на довкілля планованої діяльності мали відбутися 23.07.2019 в приміщенні будинку "Палац Праці" учбовий центр "Планета Знань" (4 поверх, офіс 3) за адресою: 61000, Харківська область, м. Харків, площа Конституції, 1.

45. Згідно з п. 8 Порядку № 989 під час громадського обговорення планованої діяльності може проводитися одне або більше громадських слухань. Кількість громадських слухань визначається суб`єктом господарювання з урахуванням масштабів очікуваного впливу, а також таких умов:

- якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності;

- якщо вплив планованої діяльності поширюється на дві та більше областей, але менше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності та в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, кожної з таких областей;

- якщо вплив планованої діяльності поширюється більше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності, в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць третини областей України, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, та додатково в м. Києві.

46. Островерхівське родовище розташоване на території Зміївського, Харківського та Нововодолазького районів Харківської області. Відповідно до Звіту з ОВД планова діяльність планується в межах адміністративного підпорядкування Мереф`янської об`єднаної територіальної громади Харківського району та Рокитнянської сільської ради Нововодолазького району, Харківської області. Тобто вплив планованої діяльності не поширюється за межі Харківської області.

47. Місцем проведення громадського слухання визначено місто Харків як адміністративний центр адміністративно-територіальної одиниці - Харківського району Харківської області, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

48. До складу Харківської області входить адміністративно-територіальна одиниця - Харківський район, адміністративним центром якого є місто Харків, що є загальновідомою обставиною. Місто Мерефа є містом районного значення, розташоване не території Харківського району Харківської області.

49. Відповідно до п. 12 Порядку № 989 організатор громадських слухань забезпечує запис громадського слухання із застосуванням засобів аудіо- та/або відеофіксації. Аудіо- та/або відеозапис є невід`ємною частиною протоколу громадських слухань. Аналогічний припис міститься і в пункті 7 вказаного Порядку (організатор громадських слухань забезпечує аудіо- та/або відеофіксацію ходу громадських слухань).

50. Крім того, у п. 13 Порядку № 989 встановлено, що громадські слухання проводяться під головуванням організатора громадських слухань, який зобов`язаний, серед іншого, інформувати про ведення аудіо- та/або відеозапису громадських слухань.

51. Хід та результати громадських слухань оформлюються протоколом громадських слухань, який підписується головуючим на громадських слуханнях. Пункт 27 Порядку № 989 передбачає, що протоколи громадських слухань з усіма додатками та таблиця врахування зауважень і пропозицій громадськості включаються уповноваженим центральним органом або уповноваженим територіальним органом до звіту про громадське обговорення. Звіт про громадське обговорення вноситься уповноваженим центральним органом або уповноваженим територіальним органом до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля одночасно з висновком з оцінки впливу на довкілля.

52. Згідно з ч. 3 ст. 9 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" при підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

53. Таким чином, повнота та достовірність звіту про громадське обговорення є тими обставинами, які повинен був дослідити уповноважений центральний орган (в нашому випадку - відповідач) з метою захисту прав і інтересів мешканців Мереф`янської громади.

54. Згідно зі ст. 12 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

55. Порядок не передбачає дискреційних повноважень організатора проводити чи не проводити аудіо чи відеофіксацію ходу громадських слухань. Наявність інформації щодо проведення такої фіксації є обов`язковим додатком до відповідних протоколів, оскільки відповідно до Порядку № 989 вони є їх невід`ємною частиною.

56. Водночас протокол громадських слухань щодо облаштування Островерхівського ГКР, які мали відбутись 23.07.2019 о 15 год. 00 хв. за адресою Учбовий центр «Планета Знань», м. Харків, майдан Конституції, 1 (Палац праці) (4 поверх, офіс 3), не містить вказівки серед додатків до протоколу (або його невід`ємної частини) про наявність відеозапису (або аудіозапису) ходу цих громадських слухань.

57. Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що організатор громадських слухань зобов`язаний забезпечити або аудіозапис, або відеозапис процесу громадських слухань, або обидва засоби фіксації одночасно. Однак реальне виконання такого обов`язку є можливим під час слухання.

58. Відсутність такого запису не є самостійною підставою для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля, має бути оцінено обставини нездійснення такого запису.

59. 30.08.2021 представник Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України надав до Другого апеляційного адміністративного суду клопотання про залучення до матеріалів справи "відеофіксації ходу громадських слухань".

60. Колегія суддів апеляційного суду, дослідивши наданий представником Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації диск з відеозаписом (т. 11 а.с. 161), дійшла висновку, що приміщення Учбового центру «Планета Знань» було заблоковано громадськістю з 11 до 17 годину, громадські слухання всередині приміщення в зазначений час там не проводилися. Окрім того, зміст наданого відеофайлу не відповідає змісту протоколу в паперовому вигляді. Із вказаного відеофайлу не можливо встановити ні точний час початку та закінчення подій, які на ньому зафіксовані, ні точне місце знаходження (проте видно що це не приміщення офісу), ні ідентифікувати присутність всіх зазначених у протоколі осіб, а також неможливо встановити що саме там відбувається.

61. Пунктом 10 Порядку № 989 передбачено, що громадські слухання вважаються такими, що не відбулися, якщо на такі слухання не з`явився: 1) їх організатор; 2) суб`єкт господарювання. У разі визнання громадських слухань такими, що не відбулися у зв`язку з неявкою організатора громадських слухань, проводяться повторні громадські слухання. Опублікування оголошення про проведення повторних громадських слухань та проведення повторних громадських слухань здійснюється за рахунок організатора громадських слухань.

62. Однак, в цій конкретній справі громадські слухання фактично не відбулися з огляду на встановлені судом апеляційної інстанції обставини, а саме - дії громадськості, які не допустили організаторів до проведення слухань. Організатори фактично не могли виконати обов`язок щодо проведення аудіо-чи відеофіксації з незалежних від них обставин, а саме через протиправні дії представників громадськості.

63. Як вже згадувалося, відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

64. Частиною 8 цієї ж статті передбачено, що витрати, пов`язані з проведенням громадського обговорення, несе суб`єкт господарювання.

65. Згідно з п. 3 Порядку №989 уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган забезпечує проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності шляхом, зокрема, проведення громадських слухань. Уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган може залучати до проведення громадських слухань організатора громадських слухань.

66. Пунктом 13 Порядку №989 передбачено, що громадські слухання проводяться під головуванням організатора громадських слухань, який зобов`язаний, зокрема, забезпечувати ведення обговорення, подання пропозицій та зауважень громадськості з дотриманням регламенту.

67. Згідно з п. 22 Порядку №989 у разі необхідності уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган або організатор громадських слухань може запросити представників правоохоронних органів для забезпечення правопорядку під час громадських слухань.

68. Зважаючи на вищенаведене, Суд дійшов висновку, що на уповноважений орган та організатора покладаються обов`язки проведення належним чином громадських слухань, зокрема, забезпечення порядку шляхом залучення правоохоронних органів.

69. У справі, що розглядається, уповноважений орган та організатор не виконали покладених на них обов`язків, не організували належним чином проведення резонансних слухань, у зв`язку з чим представники громадськості змогли перешкодити проведенню слухань. Через ці обставини слухання не відбулися.

70. Неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, зокрема й через те, що громадські слухання не відбулися фактично, є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

71. Суд відхиляє покликання відповідача на практику Верховного Суду (постанова від 17.06.2020 у справі №826/3608/18 та від 25.10.2018 у справі №826/6424/16) щодо дискреційних повноважень відповідача, адже у цій справі не надавалася оцінка самому висновку, а було розглянуто процедуру його прийняття.

72. Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про необхідність визнати протиправним та скасувати Висновок з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-2/1 від 23.08.2019 щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів», який був складений та опублікований у Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля Департаментом екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства екології та природних ресурсів України.

73. При цьому Суд не погоджується з мотивами задоволення позову, наведеними судом апеляційної інстанції. Непроведення аудіо чи відеофіксації не свідчить про те, що громадські слухання не відбулися, і не є підставою визнання протиправним та скасування Висновку. Такою підставою є те, що громадські слухання не відбулися фактично через їх блокування та недопуск учасників до зали, де мали відбутися такі слухання.

74. Згідно з положенням ч. 4 ст. 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

75. Відповідно до ч.ч. 1, 3-4 статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

76. Враховуючи те, що суд апеляційної інстанцій дійшов помилкового висновку щодо необхідності скасування оскаржуваного висновку у зв`язку з непроведенням аудіо чи відеофіксації, слід змінити мотиви, з яких суд апеляційної інстанції задовольнив позов.

Керуючись ст. 243, 341, 345, 349, 350, 356, 359 КАС України, Суд -

П О С Т А Н О В И В:

Касаційні скарги Приватного акціонерного товариства "Укргазвидобуток" та Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України задовольнити частково.

Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року у справі № 520/13738/19 змінити в частині мотивів задоволення позову, а в іншій частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і не оскаржується.

Суддя В.М. Кравчук

Суддя А.А. Єзеров

Суддя О.П. Стародуб