Справа № 460/20689/23
Суддя: О.Р. Гресько
Дата ухвалення: 2024-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Греська О.Р., розглянувши адміністративну справу за позовом
Товариства з додатковою відповідальністю "РІВНЕГАЗБУД"
доВідділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції
про визнання протиправними та скасування постанов,
У серпні 2023 року до Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з додатковою відповідальністю "РІВНЕГАЗБУД" до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправною та скасування постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022; визнання протиправною та скасування постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023; визнання недійсним звіту про оцінку майна приміщення зернового складу (корпус складських приміщень) площею 583,4 кв.м., що знаходиться за адресою: вул. Біла, 83 А, м. Рівне, з вартістю оцінки 2 878 200 грн, від 18.07.2023; визнання недійсним звіту про оцінку майна матеріального складу-ангару площею 440,9 кв.м., що розташований за адресою: вул. Біла, 83 А, м. Рівне, з вартістю оцінки 746 300 грн, від 31.07.2023.
Ухвалою від 09.10.2023 Рівненський окружний адміністративний судом відкрито провадження у справі. У цій ухвалі судом зазначено, що позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, позов подано у строк, установлений законом ( стаття 122 КАС України). Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження на стадії відкриття провадження у справі не встановлено.
25.10.2023 до суду надійшло клопотання відповідача про залишення без розгляду позовної заяви в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 30.10.2023, залишеною без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2024, закрито провадження у справі.
Приймаючи постанову від 16.01.2024, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки обов`язковою умовою для застосування частини третьої статті 123 КАС України є залишення позовної заяви без руху за правилами частини першої цієї ж статті, то висновки суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної без розгляду є передчасними.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця за правилами адміністративного судочинства регламентовані приписами статті 287 КАС України.
Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.
За правилами частини другої статті 287 вказаного Кодексу позовну заяву може бути подано до суду, зокрема: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.
Поряд з цим, у відповідності до статті 74 Закону України від 02.06.2016 № 1404-VІІІ Про виконавче провадження (далі Закон № 1404-VІІІ) рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.
За приписами частини п`ятої цієї статті визначено, що рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.
Як вже зазначалося судом, предметом спору у цій справі є визнання протиправними та скасування постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023.
У прохальній частині позовної заяви позивач просив поновити строк на оскарження постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023. При цьому, будь-яких обґрунтувань щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду позивачем не наведено, а лише зазначено, що 24.08.2023 представник ТДВ «РІВНЕГАЗБУД» Коротчук Т.В. ознайомилася з матеріалами виконавчого провадження №62567550 та отримала копії таких матеріалів.
Ухвалою від 09.10.2023 Рівненський окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі. У цій ухвалі судом зазначено, що позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, позов подано у строк, установлений законом (стаття 122 КАС України). Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження на стадії відкриття провадження у справі не встановлено.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі та роблячи висновок, що позивачем не пропущено строк звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправними та скасування постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023, суд керувався твердженнями позивача, зазначеними у позовній заяві, та доказами, наданими до неї, а саме про те, що позивач дізнався про оскаржувані постанови після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження саме 24.08.2023, в той час, як позов подано до суду 31.08.2023.
При цьому, суд наголошує на тому, що в оспорюваній постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП№60653334 від 24.05.2023 державним виконавцем в описовій частині такої постанови було вказано, що 14.06.2022 державним виконавцем відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме житловий будинок 1968 року будівництва (корус будівлі-контори); зерновий склад 1967 року будівництва (корпус складських приміщень): матеріальний склад-ангар 1998 року будівництва.
Положеннями статті 18 Закону №1404-VІІІ визначено, зокрема, те, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання.
Частиною першою статті 19 Закону №1404-VІІІ передбачено, що сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.
Відповідно до абзаців 1, 3 частини першої статті 28 Закону №1404-VІІІ копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1 - 4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження. Документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.
Враховуючи вказані положення законодавства, учасник виконавчого провадження обґрунтовано покладається на отримання протягом розумного строку відповідних документів (відомостей) від виконавця, однак таке очікування не може бути надто тривалим.
У випадку неотримання відповідних документів (відомостей) протягом тривалого часу та невжиття відповідних заходів учасником виконавчого провадження, спрямованих на таке отримання, застосуванню підлягає презумпція обов`язку особи знати про стан своїх прав у виконавчому провадженні.
Отже, учасник виконавчого провадження, який звернувся з заявою про вчинення відповідних виконавчих дій, може вважатися обізнаним про вчинення таких дій виконавцем з урахуванням розумності строку, який минув з дати звернення із заявою про вчинення виконавчих дій до виконавця. Розумність такого строку суд визначає з урахуванням конкретних обставин справи (строків, встановлених Законом "Про виконавче провадження", термінів поштового обігу кореспонденції, повідомлення учасників виконавчого провадження електронною поштою, фактичного доступу учасника виконавчого провадження до автоматизованої системи виконавчих проваджень тощо).
Враховуючи викладене, позивач пропустив строк для звернення до суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними та скасування постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023.
Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони чи з своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк.
Поновлення пропущеного строку для звернення до суду відбувається виходячи із поважності причин його пропуску. Поважними визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.
Вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку.
При зверненні до суду з позовом на дії державного виконавця, саме на позивача покладається обов`язок доведення наявності непереборних обставин, які унеможливили його звернення з таким позовом у строк, встановлений законом.
Чинне процесуальне законодавство початок перебігу строку звернення до суду визначає альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що через певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є необхідним змінити спосіб захисту на той, яким вона раніше скористатися не бажала.
Початок перебігу встановленого частиною другою статті 287 КАС України десятиденного строку звернення до суду вказана норма пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, а не з днем вручення такій особі рішення органу ДВС.
Ознайомлення представником позивача в серпні 2023 року з матеріалами виконавчого провадження не підміняє собою дати, з якої він дізнався чи повинен був дізнатися про порушення своїх прав.
Суд зазначає, що державний виконавець виконав свій обов`язок та надіслав позивачу постанову про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022 та постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023 рекомендованими поштовими відправленнями.
Постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023 отримана позивачем 30.05.2023, і останній не вчиняв дій щодо її оскарження.

Крім того, судом встановлено, що в постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023 зазначено, що 14.06.2022 державним виконавцем відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме житловий будинок 1968 року будівництва (корпус будівлі-контори); зерновий склад 1967 року будівництва (корпус складських приміщень); матеріальний склад-ангар 1998 року будівництва.

Таким чином, отримавши постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №60653334 від 24.05.2023, позивач міг вчинити дії щодо отримання постанови про опис та арешт майна у виконавчому провадженні №62567550 від 14.06.2022, раніше ніж у серпні 2023 року.

Суд зазначає, що ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження й отримання копії оскаржуваних постанов у серпні 2023 року не змінює моменту з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується та не змінює початок перебігу строку звернення до адміністративного суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 31.01.2023 у справі №420/7598/22, яка відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Згідно ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.

У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватись у відповідності до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Крім цього, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому дати змогу подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Хоча у прохальній частині позовної заяви позивач просив поновити строк на оскарження постанови про опис та арешт майна від 14.06.2022 та про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання від 24.05.2023, однак, будь-яких обґрунтувань щодо поновлення пропущеного строку не навів.

Враховуючи викладене, ухвалою суду від 06.02.2024 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску.

Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначена ухвала отримана позивачем через систему Електронний суд 08.02.2024 про що свідчить довідка про доставку електронного листа в електронний кабінет, яка знаходиться в матеріалах справи.

Засобами поштового зв`язку копія ухвали від 06.02.2024 отримана позивачем 13.02.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке знаходиться в матеріалах справи.

Станом на 11.03.2024 позивач не усунув недоліки позовної заяви та не подав до суду документи та матеріали, про які йшлося в ухвалі від 06.02.2024 про залишення позовної заяви без руху.

За правилами частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов належить залишити без розгляду з підстав, визначених пунктом 7 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 240, 241, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву у справі №460/20689/23 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений дата 11 березня 2024 року

Суддя Олег ГРЕСЬКО