Справа № 620/2150/24
Суддя: Василь НЕПОЧАТИХ
Дата ухвалення: 2024-03-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 березня 2024 року Чернігів Справа № 620/2150/24

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Непочатих В.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

- визнати протиправним рішення командира військової частини НОМЕР_2 підполковника ОСОБА_2 про відмову у задоволенні його рапорту про звільнення з військової служби від 01.02.2024;

- звільнити позивача з військової служби на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою з інвалідністю І групи, його двоюрідною бабусею ОСОБА_3 .

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 19.02.2024 дану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу 5-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, з додержанням вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України та її копій відповідно до кількості учасників справи.

04.03.2024, через електронну пошту Чернігівського окружного адміністративного суду, позивачем подано уточнену позовну заяву.

Проте, як встановлено судом, недоліки позовної заяви не усунуті в повному обсязі, оскільки надана суду позовна заява не оформленої належним чином, а саме:

- в позовній заяві не вказано адресу місцезнаходження відповідача, його поштовий індекс, ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, його відомі номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти;

- визначивши ще одного відповідача у справі (Міністерство оборони України), позивач не виклав обґрунтовані до нього позовні вимоги;

- в позовній заяві зміст позовної вимоги (звільнити позивача з військової служби на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою з інвалідністю І групи, його двоюрідною бабусею ОСОБА_3 ) не узгоджується з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- подана до суду позовна заява не підписана позивачем у встановленому законом порядку.

Так, згідно частин сьомої, восьмої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно частини десятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Водночас, відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Згідно абзаців 22-23 підпункту 15.5 пункту 15 частини першої розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

На підставі наказу Державної судової адміністрації від 01.06.2020 № 247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 01.06.2020 у всіх місцевих та апеляційних судах (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді (далі - пілотні суди) запроваджено в дослідну експлуатацію підсистему «Електронний суд», під час якої пілотним судам та учасникам процесу варто дотримуватися вимог «Положення про автоматизовану систему документообігу суду», затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 у відповідній редакції в частині функціонування цих підсистем.

17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04.09.2021 в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Також повідомлено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Відтак з 05.10.2021 офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22.12.2022 у справі № 640/9207/21.

Як було зазначено вище, уточнена позовна заява надіслана позивачем не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а на електронну пошту Чернігівського окружного адміністративного суду.

При цьому, позивачем не надано доказів підписання документа електронним цифровим підписом, із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву із використанням підсистеми «Електронний суд».

Відтак, позовна заява, подана позивачем в електронній формі, не може вважатися такою, що підписана позивачем, оскільки вона була направлена на електронну поштову адресу суду без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Вказане свідчить про використання позивача непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з позовною заявою.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом в ухвалі від 05.11.2020 у справі № 522/3191/19, в ухвалі від 26.10.2020 у справі № 9901/335/20, згідно яких Верховний Суд з тих самих підстав повернув апеляційну скаргу, подану до суду електронною поштою та з використанням електронного цифрового підпису, однак не через підсистему «Електронний суд».

Таким чином, суд приходить до висновку, що подана позивачем уточнена позовна заява не підписана у встановлений законом спосіб, а тому не має статусу офіційного електронного документу.

Крім того, суд зауважує, що підпис особи є тим реквізитом документа, що дозволяє ідентифікувати особу, яка складає такий документ, свідчить про відповідальність такої особи за його зміст та є єдиним чи одним з реквізитів, що надають документові юридичної сили.

Враховуючи положення пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України та те, що недоліки позовної заяви не усунені, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Одночасно суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними рішення та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви та позовну заяву з усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ