Справа № 120/722/23
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2024-03-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 120/722/23
УХВАЛА

08 березня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького окружного адміністративного суду про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить:

1. Визнати протиправним;

1) рішення про відстрочення (відстрочку) Відповідачем надання відповіді, викладене в листі Відповідача від 19.09.22 №02.1-09/3221/22 за підписом в.о. керівника апарату суду В.Слободянюк та бездіяльність - фактичне відмовлення у наданні запитуваної інформації в запиті від 12.09.2022 до 04.11.2022;

1-1) бездіяльність - не роз`яснення в листі Відповідача від 19.09.2022 порядку оскарження прийнятого рішення про відстрочку;

2) дії - знищення Відповідачем документів, зазначених в переліку актів №2 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 06.06.2017 та зазначені в переліку акту №1 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 01.12.2021 року відповідно актам про знищення № 1 від 17.08.2018 р. та № 1 від 08.02.2021 р. відповідно;

3) дії - приховування інформації про знищення вказаних в попередньому пункті документів після отримання письмової заяви (запиту) від 17.11.2021 року та надання відповіді на неї 24.12.2021 №02.1-11/5194/21 аж до моменту повідомлення про це лише листом від 04.11.2022 року;

4) дії - не надання Відповідачем в межах законного строку, передбаченого ЗУ Про доступ до публічної інформації та ЗУ Про звернення громадян на письмову заяву (запит) від 17.11.2021 запитуваної інформації про вищевказані акти про знищення запитуваних документів та надання неповної інформації на такий запит (заяву) (без інформації щодо таких актів та без записів про їх знищення зазначених у обох актах про відібрання для знищення);

5) бездіяльність - не вчинення (внесення) Відповідачем записів про знищення зазначених документів в кінці вищевказаних обох актів із зазначенням дати, прізвищ, ініціалів членів БК (експертної комісії) після такого знищення та перед наданням їх (актів) для ознайомлення; дії - надання таких актів мені для ознайомлення без зроблених таких записів про це;

6) дії - знищення Відповідачем документів за 2007-2013 роки які зазначені в акті №2 від 06.06.2017 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду в кількості 3612 на території Відповідача шляхом невідновленого подріблення та подальшого спалення, про що складено акт №1 від 17.08.2018 року про знищення документів;

7) дії - знищення Відповідачем документів за 2009-2014 роки які зазначені в акті №1 від 06.06.2017 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду в кількості 8795 на території Відповідача шляхом невідновленого подріблення та подальшого спалення, про що складено акт №1 від 08.02.2021 року про знищення документів;

8) дії - приховування Відповідачем від мене та обмеження доступу до матеріалів судових справ за моєю участю, а саме: №№ 2-а-2797/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2514/11, 2а/0270/1071/12, 2-а-1972/09/0270, 2-а-522/10/0270, 2-а-4003/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2068/11, 2а/0270/2136/11, 2а/0270/3074/11 (зазначені в переліку вищевказаного акту №1 від 01.12.2020 року) всупереч заявленому проханню моєму згідно заяви (запиту) від 17.11.2021 року;

9) дії - приховування Відповідачем від мене та обмеження доступу до матеріалів судових справ за моєю участю, а саме: №№ 2-а-3490/10/0270, 2а/0270/1240/11, 2а/0270/1241/11, 2а/0270/1242/11, 2а/0270/1524/11, 2а/0270/3769/11 (зазначені в переліку вищевказаного акту №2 від 06.06.2017 року) всупереч заявленому проханню моєму згідно заяви (запиту) від 17.11.2021;

10) дії - надання Відповідачем недостовірної інформації, зазначеної в листі Відповідача від 04.11.2022 року №02.1-09/3892/22 на мій письмовий запит про те, що документи, зазначені в переліку актів №2 Про вилучекння для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 06.06.2017 року та зазначені в переліку акту №1 Про вилучекння для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 01.12.2021, серед яких запитувані документи судових справ за моєю участю, знищені відповідно актам № 1 від 17.08.2018 р. та № 1 від 08.02.2021 р. відповідно за участі експертної комісії Вінницького окружного адміністративного суду на території суду шляхом невідновлювального подріблення та подальшого спалення;

11) бездіяльність - не збереження Відповідачем документів, зазначених в переліку актів №2 Про вилучекння для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 06.06.2017 року та зазначені в переліку акту №1 Про вилучекння для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 01.12.2021 року, серед яких запитувані документи судових справ за моєю участю, до моменту їх реального знищення після отримання мого письмового запиту від 17.11.2021 року;

12) дії - складання та оформлення шляхом підписання головою БК, секретарями та членами комісії Відповідача актів про знищення документів від 17.08.2018 року та 08.02.2021 року, що надані для ознайомлення у відповідь на запит мій письмовий від 12.09.2022.

2. Зобов`язати Відповідача:

1) надати для ознайомлення судові справи: №№ 2-а-2797/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2514/11, 2а/0270/1071/12, 2-а-1972/09/0270, 2-а-522/10/0270, 2-а-4003/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2068/11, 2а/0270/2136/11, 2а/0270/3074/11;

2) надати для ознайомлення судові справи: №№ 2-а-3490/10/0270, 2а/0270/1240/11, 2а/0270/1241/11, 2а/0270/1242/11, 2а/0270/1524/11, 2а/0270/3769/11;

3) відновити документи судових справ №№ 2-а-2797/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2514/11, 2а/0270/1071/12, 2-а-1972/09/0270, 2-а-522/10/0270, 2-а-4003/10/0270, 2а/0270/2041/11, 2а/0270/2068/11, 2а/0270/2136/11, 2а/0270/3074/11 (при встановленні судом їх знищення);

4) відновити документи судових справ №№ 2-а-3490/10/0270, 2а/0270/1240/11, а/0270/1241/11, 2а/0270/1242/11, 2а/0270/1524/11, 2а/0270/3769/11 (при встановленні судом знищення);

5) роз`яснити порядок оскарження прийнятого рішення про відстрочку, викладене в листі Відповідача від 19.09.2022 р.;

6) внести до актів №2 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 06.06.2017 та №1 Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду від 01.12.2021 записів в їх кінці про знищення відповідних документів, зазначених в цих актах із зазначенням дати, прізвищ, ініціалів членів ЕК (експертної комісії) Відповідача, та надати їх після цього для ознайомлення.

Підставою позову позивач зазначає порушення відповідачем вимог Закону України Про інформацію, Закону України Про доступ до публічної інформації, Конституції України.

Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху. Вимоги ухвали позивачем виконані.

Також позивач просить поновити строк звернення до суду з позовними вимогами, якщо їх пропущено, по причині пропуску їх з поважних причин - вини відповідача, так як він укрив факт їх знищення до моменту надання відповіді про це на запит від 12.09.2022 і про таке знищення дізнався, лише отримавши лист від 04.11.22 на цей запит.

Суд враховує, що згідно з ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас, згідно ч.1 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, позивачем не пропущено строку звернення до суду (позов подано у березні 2023 року), оскільки він вказує, що дізнався про порушення своїх прав лише з отриманої відповіді відповідача. Докази іншого відсутні. Тому у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду необхідно відмовити.

Також позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, враховуючи майновий стан та сімейний стан, та розмір судових витрат перевищує розмір річного доходу за 2022 рік.

Згідно з частиною 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до положень статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частинами першою та другою статті 8 Закону №3674-VI визначено вичерпний перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Дослідивши надані докази про майновий стан особи, суд дійшов висновку про наявність підстав, визначених Законом №3674-VI, для звільнення скаржника від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Тому адміністративний позов подано з дотриманням вимог статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Інших підстав для залишення без руху, а також для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Спір виник із публічно-правових відносин та, відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, належить до юрисдикції адміністративних судів і його слід розглядати у порядку адміністративного судочинства.

Справа підсудна Хмельницькому окружному адміністративному суду.

При ознайомленні з позовною заявою суд встановив, що позивач пред`явив вимогу, яка згідно з ч.6 ст.12 КАС України належить до справ незначної складності та її необхідно розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У позовній заяві позивач заявив клопотання про розгляд справи в судовому засіданні за участю сторін.

Щодо зазначеного клопотання суд зазначає та враховує наступне.

Згідно з ч. 5-6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо, зокрема, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 2 ст. 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Згідно з п. 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження категорії справ, визначені ч. 4 ст. 12 КАС України.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, або в судовому засіданні з викликом сторін.

При цьому, усні пояснення учасників справи не належать до засобів доказування згідно із ч.2 ст.72 КАС України.

Суд також звертає увагу відповідача на те, що згідно положень ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Отже, при вирішенні даного спору судом будуть досліджені усі надані сторонами докази, повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи незалежно від порядку провадження (загального чи спрощеного).

Таким чином, вказану справу належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку із чим подане клопотання необхідно залишити без задоволення.

З урахуванням викладеного суд також дійшов висновку, що у задоволенні клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції належить відмовити у зв`язку з тим, що справа підлягає розгляду без повідомлення (виклику) учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як наслідок, відсутні й підстави для визнання обов`язковою явки представника відповідача.

У позовній заяві позивач також заявив клопотання про виклик свідків (працівників відповідача).

Згідно ст.92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Отже, процесуальним законодавством визначено чіткі вимоги до заяви про виклик свідків, які є обов`язковими для врахування сторонами.

Для вирішення питання щодо наявності підстав для виклику до суду свідків необхідним є встановлення доцільності вчинення такої процесуальної дії з точки зору: чи можуть особи (свідки) повідомити суду про відомі їм обставини, які мають значення для справи; чи будуть показання свідків достатніми доказами, які у своїй сукупності дадуть змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять саме до предмета доказування (стаття 76 КАС України).

Однак наведені позивачем обставини, що належить з`ясувати у цій справі, можуть бути встановлені у сукупності та в цілому на підставі письмових доказів.

В обґрунтування своїх доводів позивачем надані документи, яким судом буде надаватись оцінка при розгляді справи по суті.

Крім того, з аналізу наведеної статті також слідує, що заява про виклик свідків може бути подана у випадку розгляду справи з викликом сторін за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. Як було зазначено судом, справу слід розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про виклик свідків слід відмовити.

Також позивач просить витребувати у відповідача письмові докази, що обґрунтовують та підтверджують доводи позову, а саме усі оригінальні примірники:

- Положення про експертну комісію Відповідача від 2016 року;

- Акт про вилучення для знищення документів №2 від 06.06.2017;

- Акт про вилучення для знищення документів №1 від 01.12.2020;

- Протокол засідання №1 експертної комісії Відповідача від 16.05.2017;

- Протокол засідання №1 експертної комісії Відповідача від 10.09.2020;

- Акт Відповідача про знищення документів від 17.08.2018;

- Акт Відповідача про знищення документів від 08.02.2021;

- Оригінали письмових доказів про повноваження усіх членів експертної комісії, в т.ч. на підписання обох актів про знищення документів;

- Оригінальні примірники усіх розписок про ознайомлення з наданими Відповідачем документами на підставі письмової заяви (запиту) від 17.11.2021 р., зміст яких підтверджує ненадання та приховування Відповідачем запитуваної в позові інформації;

- Письмові докази, що обґрунтовують та підтверджують доводи позову - матеріали розгляду запиту від 17.11.21 та від 12.09.22.

Позивач вказує, що наявні у нього копії є сумнівними щодо легітимності, та не повними.

Частиною 2 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Отже, витребуванню підлягають докази, які стосуються предмету позову та на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, та які не надані учасниками справи. При цьому, сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Водночас, суд враховує, що згідно вимог статті 94 КАС України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст.94 КАС України).

Разом з цим, суд дійшов висновку про відсутність об`єктивної необхідності витребувати саме оригінали доказів, та достатність витребування відповідних копій.

Водночас, відсутні підстави для задоволення клопотання про витребування розписок про ознайомлення з наданими відповідачем документами на підставі письмової заяви (запиту) від 17.11.2021. Вказані докази, які просить витребувати позивач, не стосуються предмету доказування у справі.

Також, оскільки позивачем надано матеріали розгляду запитів від 17.11.2021 та від 12.09.2022, підстави для витребовування у відповідача письмових доказів, що, як вказує позивач, обґрунтовують та підтверджують доводи позову (без конкретизації), відсутні.

Щодо клопотання позивача про витребування доказів з Головного управління ДПС у Вінницькій області, Управління північного офісу держаудитслужби у Вінницькій області, Держслужби з надзвичайних ситуацій та ТУ Служби судової охорони у Вінницькій області, то у задоволенні таких також слід відмовити. Позивач просить витребувати документи, які просив надати у поданих запитах, проте такі безпосередньо не стосуються спірних правовідносин.

Крім того, позивач не надав доказів того, що він звертався із відповідним проханням до відповідача.

Також позивач просить здійснювати розгляд справи у складі колегії з трьох суддів.

Відповідно до статті 32 КАС України усі адміністративні справи в суді першої інстанції, крім випадків, встановлених цим Кодексом, розглядаються і вирішуються суддею одноособово.

Згідно з ч.1-2 ст.33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Особлива складність справи - це оціночне поняття, тому визначення ступеня складності справи не може обмежуватися вичерпним переліком критеріїв і має визначатися судом самостійно, з урахуванням конкретних обставин справи, враховуючи, наприклад: предмет спору, кількісний склад учасників судового розгляду, обсяг необхідних для вирішення справи доказів, правові підстави позову, великий суспільний інтерес до справи та інше.

Суд зауважує, що вказана справа не належить до справ, предметом оскарження якої є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму) та судом не встановлено достатніх підстав для призначення колегіального розгляду справи.

Статтями 12 та 257 КАС України не передбачено обов`язковий колегіальний розгляд даної категорії справ.

Позивачем не доведено, що характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагають проведення колегіального розгляду справи для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З урахуванням викладеного, підстави для призначення справи до колегіального розгляду відсутні, тому у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 162-164, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Вінницького окружного адміністративного суду (вул. Брацлавська, 14,Вінниця,Вінницька область,21101) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У задоволенні клопотань позивача про виклик свідків, про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, про визнання обов`язковою явки представника відповідача, про розгляд справи у складі колегії з трьох суддів - відмовити.

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у Вінницького окружного адміністративного суду копії:

- Положення про експертну комісію відповідача від 2016 року;

- Акту про вилучення для знищення документів №2 від 06.06.2017;

- Акту про вилучення для знищення документів №1 від 01.12.2020;

- Протоколу засідання №1 експертної комісії Відповідача від 16.05.2017;

- Протоколу засідання №1 експертної комісії Відповідача від 10.09.2020;

- Акту Відповідача про знищення документів від 17.08.2018;

- Акту Відповідача про знищення документів від 08.02.2021;

- доказів на підтвердження повноважень членів експертної комісії.

Витребувані докази надати у строк для подання відзиву.

Надати відповідачу строк для подання відзиву на позов - 15 днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі.

Надати позивачу строк для подання відповіді на відзив - 5 днів з дня вручення йому відзиву на позов.

Надати відповідачу строк для подання до суду заперечення на відповідь позивача на відзив - 5 днів з дня вручення йому відповіді на відзив.

Копія відзиву (відповіді на відзив, заперечення) та доданих документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву (відповіді на відзив, заперечення) до суду.

До відзиву (відповіді на відзив, заперечення) додаються : 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву (відповіді на відзив, заперечення) і доданих доказів іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: https://adm.km.court.gov.ua/sud2270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук