Справа № 990/19/24
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2024-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 березня 2024 року

м. Київ

справа №990/19/24

адміністративне провадження № П/990/19/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючої судді: Желтобрюх І.Л.,

суддів: Білоуса О. В., Блажівської Н. Є., Шишова О.О., Яковенка М.М.,

за участі:

секретаря судового засідання - Вітковської К.М.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Леошка Д.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду її позовної заяви до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

18 січня 2024 року ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач) звернулась до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, у якому просила: визнати протиправними дії відповідача щодо нерозгляду по суті інформаційного запиту ОСОБА_1 від 05 січня 2024 року, що міститься у листі від 11 січня 2024 року; зобов`язати відповідача розглянути по суті інформаційний запит від 5 січня 2024 року ОСОБА_1 з урахуванням висновків суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Желтобрюх І.Л. - головуюча суддя, судді: Білоус О.В., Блажівська Н.Є., Шишов О.О., Яковенко М.М.

Ухвалою від 19 січня 2024 року Верховний Суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження із викликом (повідомленням) сторін на 22 лютого 2024 року.

Ухвалою від 19 лютого 2024 року Верховний Суд задовольнив клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні, призначеному на 22 лютого 2024 року, в режимі відеоконференції з Уманським міськрайонним судом Черкаської області.

22 лютого 2024 року розгляд справи не відбувся у зв`язку із оголошенням у м. Умані сигналу «Повітряна тривога» та наявністю обставин, які зумовлювали загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів Уманського міськрайонного суду Черкаської області в умовах воєнної агресії проти України. Наступне засідання призначено на 6 березня 2024 року.

В судовому засіданні 6 березня 2023 року Суд частково задовольнив клопотання ОСОБА_1 від 21 лютого 2024 року про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів справи на електронну адресу у порядку, визначеному сьомою та восьмою статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України.

Далі, до початку розгляду справи по суті, позивачем заявлено усне клопотання про залишення позову без розгляду. На пропозицію Суду оформити письмову заяву позивачка категорично заперечувала, посилаючись на відсутність відповідних вимог у процесуальному законі.

Так, у Главі 1 КАС України під назвою «Письмові заяви учасників справи» розміщено параграфи: 1. «Заяви по суті справи» (статті 159 - 165) та 2. «Заяви з процесуальних питань» (статті 166 - 167).

Статтею 159 § 1 Глави 1 Розділу II КАС України визначено види та зміст заяв по суті справи.

Відповідно до частини другої статті 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

У той же час § 2 Глави 1 Розділу ІІ КАС України резгаментує заяви з процесуальних питань.

Згідно із частинами першою - третьою статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Суд враховує, що спеціальною нормою - статтею 240 КАС України - не встановлено особливого порядку подання заяви про залишення позову без розгляду. Окрім того, що така заява має бути подана до початку розгляду справи по суті, вказана стаття не містить застережень щодо її обов`язкової форми (усна чи письмова).

Заява про залишення позову без розгляду не є заявою по суті справи у розумінні статті 159 КАС України, що б імперативно зобов`язувало сторону подавати клопотання із таким змістовним наповненням у письмовому вигляді.

У той же час, частина третя статті 166 КАС України, яка регламентує особливості подання та розгляду заяв учасників справи з процесуальних питань, дозволяє суду самостійно визначити (встановити) порядок подання та прийняття заяви за відсутності такого визначення у Кодексі.

З огляду на зазначене, протокольною ухвалою суду встановлено усний порядок подання відповідної заяви у порядку частин другої, третьої статті 166 КАС України, та роз`яснено позивачу процесуальні наслідки її подання.

Представник відповідача проти задоволення заявленої позивачем заяви не заперечував.

Вирішуючи заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду, Суд виходить з наступного.

Згідно із частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (…).

Відповідно до частин другої та третьої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 44 КАС України визначено права та обов`язки учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду.

Згідно із частинами другою, третьою статті 240 КАС України заява про залишення позову без розгляду може бути подана лише до початку розгляду справи по суті. Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

За змістом наведених норм, право на розпорядження своїм позовом є виключним правом позивача, яке процесуальний закон не пов?язує з будь-якими умовами та обов?язком позивача обґрунтувати своє рішення про відмову від позову.

Ураховуючи наведені процесуальні приписи КАС України, за категоричного наполягання позивача на залишенні позову без розгляду на підставі усної заяви, озвученого нею під час слухання справи та занесеного до журналу судового засідання, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про можливість прийняття усної заяви позивача про залишення без розгляду її позовної заяви та задоволення останньої.

Керуючись статтями 240, 241-243, 248, 256, 295 КАС України, Суд,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча суддя І.Л. Желтобрюх

Судді О.В. Білоус

Н.Є. Блажівська

О.О. Шишов

М.М. Яковенко